Cvičení z katalánštiny

David Utrera Domínguez

Masarykova univerzita

Brno 2014

Dílo bylo vytvořeno v rámci projektu Filozofická fakulta jako pracoviště excelentního vzdělávání: Komplexní inovace studijních oborů a programů na FF MU s ohledem na požadavky znalostní ekonomiky (FIFA), reg. č. CZ.1.07/2.2.00/28.0228 Operační program Vzdělávání pro konkurenceschopnost.

© 2014 Masarykova univerzita

Toto dílo podléhá licenci Creative Commons Uveďte autora-Neužívejte dílo komerčně-Nezasahujte do díla 3.0 Česko (CC BY-NC-ND 3.0 CZ). Shrnutí a úplný text licenčního ujednání je dostupný na: http://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/3.0/cz/.

Této licenci ovšem nepodléhají v díle užitá jiná díla.

Poznámka: Pokud budete toto dílo šířit, máte mj. povinnost uvést výše uvedené autorské údaje a ostatní seznámit s podmínkami licence.

ISBN 978-80-210-7436-1 (brož. vaz.)

ISBN 978-80-210-7437-8 (online : pdf)

ISBN 978-80-210-7438-5 (online : ePub)

ISBN 978-80-210-7439-2 (online : Mobipocket)

1. La família/la identitat

Els membres de la família členové rodiny

la mare

matka

la tia / tieta

teta

el pare

otec

l’oncle /tiet

strýc

els pares

rodiče

el cosí

bratranec

el fill

syn

la cosina

sestřenice

la filla

dcera

el cunyat

švagr

els fills

děti

la cunyada

švagrová

el germà

bratr

el parent/ familiar

příbuzný

la germana

sestra

el sogre

tchán

els germans

sourozenci

la sogra

tchýně

l’avi/iaio

dědeček

el gendre

zeť

l’àvia/iaia

babička

la nora / la jove

snacha

els avis

prarodiče

el fill únic / la filla única

jedináček

el xicot

chlapec/přítel

el nét

vnuk

la xicota

dívka/přítelkyně

la néta

vnučka

l’home

muž/manžel

el nebot

synovec

la dona

žena/manželka

la neboda

neteř

estar/ser casat/da

být ženatý/vdaná

estic/sóc casada – jsem vdaná

estar/ser separat/da

odloučený

(en Miquel i la Berta estan separats – Miquel a Berta žijí odloučeně)

estar/ser divorciat/da

rozvedený

estar/ser viu/viva

být naživu

(el meu avi és encara viu

můj dědeček ještě žije)

estar/ser mort/a

zesnulý

ser de Brno

být z Brna

ser de la República Txeca

být z České republiky

ser txec-a; eslovac-a; català-na

být Čech, Slovák, Katalánec

tenir germans

mít sourozence

no tenir fills

nemít děti

tenir xicot/a

mít chlapce/dívku (chodit s někým)

nom i cognom

jméno a přijmení

els Segarra són de Barcelona

Segarrovi jsou z Barcelony

d’on ets?

Odkud jsi?

senyor/a

pán/paní

sóc de Brno

Jsem z Brna

senyoreta

slečna

qui és

Kdo je to?

el noi/la noia

chlapec/dívka

és la Maria

to je Marie

com et dius, si us plau?

jak se jmenuješ, prosím?

jo em dic Carles

jmenuji se Carles

tinc dos germans

mám dva sourozence

Altres relacions familiars Jiné rodinné vztahy:

la tia valenciana

otcova nebo matčina sestřenice

el promès

snoubenec

l’oncle valencià

otcův nebo matčin bratranec

la promesa

snoubenka

el padrí

kmotr

la madrastra

macecha

la padrina

kmotr

el padrastre

otčím

el fillol

kmotřenec

el fillastre

nevlastní syn

la fillola

kmotřenka

la fillastra

nevlastní dcera

el xicot

chlapec/přítel

el germanastre

nevlastní bratr

la xicota

dívka/přítelkyně

la germanastra

nevlastní sestra

el nuvi

ženich

el padrí/la padrina

svatební svědek

la núvia

nevěsta

el besavi

pradědeček

el fadrí

svobodný mládenec

la besàvia

prababička

la fadrina

svobodné děvče/stará panna

el marit/home/espòs

manžel

la vellarda

stará panna

la muller/dona/esposa

manželka

el vellard

starý mládenec

els esposos

manželé

l’orfe/l’òrfena

sirotek

el/la cònjuge

manžel/manželka

el vidu

vdovec

el bessó/la bessona

dvojče

la vídua

vdova

els bessons

dvojčata

la descendència

potomstvo

el rebesavi/la rebesàvia

pradědeček

l’ascendència

předkové

Des de les relacions prematrimonials fins al casament

Od přemanželských vztahů až po svatbu:

les arrels

kořeny, původ

enamorar-se (de)

zamilovat se

la parella

pár

flirtejar

flirtovat

lligar

balit

el petó

polibek

apetonar

líbat

declarar l’amor (a algú)

vyznat lásku

el pretendent

nápadník

festejar (amb algú)

chodit s někým; dvořit se

viure plegats

žít spolu

demanar la mà

žádat o ruku

carbassejar

dát košem

les esposalles, el prometatge

zásnuby

les noces/el casament, la boda

svatba, sňatek

esposar

uzavřít sňatek

casar-se (amb)

brát se/oženit se/vdát se

amullerar-se

oženit se

maridar-se

vdát se

casar-se per l’església

brát se v kostele

contreure matrimoni civil

brát se na radnici/na úřadě

el padrí, la padrina

svědek

l’anell de prometatge

snubní prsten

el ram de noces

svatební kytice

el pastís de noces

svatební dort

la cerimònia

obřad

el vestit de núvia

svatební šaty

l’àpat de noces

svatební hostina

el matrimoni

manželství/manželé

el dot

věno

la lluna de mel

líbánky

Han passat la lluna de mel a Mallorca

strávili líbánky na Mallorce

El naixement i el creixement d’un fill

narození a nárůst dítěte:

la maternitat

mateřství

engendrar

zplodit

estar embarassada (de set mesos)

být těhotná (v sedmém měsíci)

l’embaràs

těhotenství

el setmesó/la setmesona

dítě narozené v sedmém měsíci

néixer un fill

narodit se dítě

el naixement d’un fill

narození dítěte

el part (amb cesària)

porod (císařským řezem)

la fecundació artificial

umělé oplodnění

l’avortament

potrat

avortar

potratit

donar a llum, parir

porodit, přivést na svět

la llevador/a

porodní asistent

felicitar (per)

blahopřát k

donar mamar

kojit

fer-se gran

růst (u dětí)

el nadó

miminko

la criatura, la criatura de pit, el lactant

novorozeně; kojenec

la cançó de bressol

ukolébavka

el/la cangur

osoba na hlídání

el bateig, el baptisme

křtiny

batejar

pokřtít

el nom de pila

křestní jméno

la primera comunió

první přijímání

la guarderia

mateřská škola

el cotxet

kočárek

el pitet

bryndák

el xumet

dudlík

el biberó

dětská lahvička

el bolquer

plínka

el sonall

štěrchátko

el bressol

kolébka

l’aniversari

narozeniny

assemblar-se

podobat se

els fills s’assemblen als seus pares

děti se podobají na své rodiče.

la infància/l’adolescència

dětství/dospívání

la joventut/la maduresa

mládí/dospělost

la canalla, la mainada

děti

el nen/la nena

dítě

l’al·lot/l’al·lota

chlapec/dívka

La crisi matrimonial i el divorci

manželská krize a rozvod

l’adulteri

nevěra

l’amant

milenec/milenka

el cònjuge infidel

nevěrník/nevěrnice

el frau matrimonial

manželská nevěra

la gelosia

žárlivost

estar gelós/a (de)

žárlit na

separar-se

odloučit se

el divorci

rozvod

divorciar-se

rozvést se

els aliments

alimenty

el fill adoptiu/legítim/il·legítim, natural

dítě adoptované/manželské/nemanželské

La vellesa i el decés

stáří a úmrtí

fer-se gran

zestárnout (u dospělých)

envellir

zestárnout

ser una senyora/senyor gran

být starší člověk

la jubilació

důchod

jubilat/da

důchodce/důchodkyně

estar jubilat/jubilada

být v důchodě

jubilar-se

jít do důchodu

cobrar una assegurança de vellesa

pobírat starobní důchod

la mort

smrt, zesnutí

enviduar

ovdovět

morir

zemřít

que en pau descansi

nechť odpočívá v pokoji

enterrar

pohřbít

l’enterrament

pohřeb

el difunt

nebožtík

la caixa de mort/el taüt

rakev

el sepulcre/ la tomba

náhrobek/hrob

el cementiri

hřbitov

el vestit de dol

smuteční šaty

anar de dol

nosit smutek

el condol

soustrast

la carta de condol

kondolenční dopis

donar el condol

vyjádřit soustrast

rebre el condol

přijmout soustrast

la funerària

pohřební služba

el testament

závěť

heretar

dědit

l’hereu/l’hereva

dědic/dědička

avenir-se

rozumět si (v zálibách, v názorech)

portar-se bé

vycházet spolu dobře

la generació

generace

el conflicte generacional

generační konflikt

la família de lluny/ de prop

vzdálená rodina/ blízká rodina

castigar/alabar

trestat/chválit

educar els fills

vychovávat děti

respectar els pares

poslouchat rodiče

maltractar

týrat

la bufetada

políček

donar una bufetada (a algú)

dát facku

barallar-se

přít se, hádat se

Fraseologia:

Bodes d’argent (d’or, de diamant, de platí)

svatba stříbrná, zlatá, diamantová a platinová

Avui és el seu aniversari, sant

dnes jsou jeho narozeniny, svátek

Felicitats /Per molts anys

hodně štěstí

Posar arrels

usadit se

A les velleses es fan bestieses

přijde stáří, sbohem, Máří

Vaig néixer el 5 de novembre de 1975

narodil jsem se 5. listopadu 1975

Frases fetes:

Fer el fadrinatge

A bodes em convides

Ésser una criatura

Ser un bon partit

Ser la seva mitja taronja

Treure algú de mare

Ser la mare dels ous

Veure la padrina

Viure com Josep i Maria

Quan Judes era fadrí i sa mare festejava

Tenir bons padrins

Text 1:

Fes un dibuix de la fotografia on apareix la família d’en Joan segons aquesta descripció

Hola! Em dic Joan i sóc català. Aquesta és la fotografia de la meva família. Jo sóc el nen de la dreta. Darrera meu són el meu pare i la meva mare, que es diuen Arnau i Montserrat. Tinc un germà més gran que jo que es diu Jaume i que està a la fotografia amb la seva xicota, la Laura. En Jaume i la Laura estan molt enamorats i sovint viatgen a l’estranger. També tinc una germana més petita que es diu Teresa. Els meus avis són al costat del meu oncle. La meva àvia té noranta-cinc anys i es troba molt bé de salut. No tinc cosins perquè el meu oncle no té fills. La dona a la seva esquerra és la Núria, una veïna divorciada que té cura del nostre gos, en Pitu. La Núria no viu sola. Té un xicot del Camerun. El seu nom és Vincent i està boig pel futbol.

Text 2:

La família. Sento dir que és molt important; però, a pesar de tots els esforços que hi he projectat, no he arribat mai a treure’n l’aigua clara. He tingut la sort de conèixer els meus pares. Els he coneguts realment? Els he vagament coneguts? D’algunes de les seves anècdotes, que m’han quedat flotants, en la memòria, he tractat de deduir-ne una forma o altra de retrat intel·ligible, sense el més lleu resultat. De tota manera, no voldria pas haver tingut uns altres pares. No crec pas que tothom ho pugui dir igual i aquest és el fet bàsic, al meu entendre d’una família. Tota la resta és fraseologia convencional. Els meus pares em donaren una disciplina concreta, és a dir, una tendència a reaccionar de la mateixa manera davant els espectacles que hom va trobant. No he pas conegut els meus avis -excepte la meva àvia materna. Ningú no me’n parlà mai. Ni tan sols sé on són enterrats. Dels meus besavis, no en tinc ni la més petita notícia. Per més esforços que fes, no podria pas posar, sobre aquest paper, els seus noms cabdals. A deu anys, vaig marxar de casa per anar al col·legi. Des d’aquella data fins molt tard en la vida els meus retorns a casa es produïren en un estat d’esperit de passavolant. De les persones de les branques laterals de la família, en tinc una idea molt vaga. De les poques que he conegut, el seu tracte ha estat molt superficial. Altres deuen haver tingut més fortuna. En el cas personal, tota la família es redueix als pares. És clar que les famílies importants deuen tenir papers i cultivar els records dels passats familiars. Jo no tinc cap paper ni m’han insuflat cap record apreciable. La pura grisalla. L’anonimat biològic total. Havent nascut el 1897, més enllà d’aquesta data el que fa referència a la meva família està immergit en una boira total. Així, en l’espai i en el temps, la presència de la meva família és ben prima i magra. En la cadena de les generacions, ni tan sols es troba algun element pintoresc que vigoritzi alguna forma esborrada, que hi doni un cert color. Tot cendra, dispersió, oblit...

Josep Pla. Sobre la família. In: El quadern gris. Barcelona:La Butxaca, 2012

Activitats:

– Parla de la teva família: quants germans tens, d’on són els teus avis, etc.

– Què recordes de la teva família de quan eres petit o petita?

– Parleu en parelles sobre què us agrada i què us desagrada de la vostra família. Us aveniu amb els pares i amb els germans o germanes? Quin paper tenen els amics o les amigues en la vostra vida?

– Quan creus tu que s’arriba a la vellesa?

– Com se celebra un casament típic? Fes-ne una descripció.

– Creus que està de moda casar-se avui? A quina edat es casa la joventut d’avui dia?

– Com va ser la teva infantesa?

2. La casa i la llar

la casa

dům

el balcó/la terrassa

balkón/terasa

l’edifici

budova

la planta

podlaží/patro

el pis

byt

el despatx

pracovna

la casa de camp

chata

el soterrani, el celler

sklep

l’allotjament

ubytování

les golfes

půda

l’apartament

apartmán

el wàter

záchod

traslladar-se de casa

stěhovat se

la finestra

okno

llogar

pronajmout

el garatge

garáž

l’entrada

vchod

el jardí

zahrada

el rebedor

předsíň

l’habitació/la cambra

pokoj

el passadís

chodba

la porta

dveře

la cuina

kuchyň

l’escala

schodiště

el menjador

jídelna

el lloguer

nájem

la cambra de bany

koupelna

l’ascensor

výtah

el dormitori

ložnice

la piscina

bazén

la sala d’estar

obývací pokoj

Tipus d´habitatge:

el gratacel

mrakodrap

la casa de veïns

činžovní dům

el bloc de pisos

panelový dům

el bloc de cases

zástavba

la casa familiar

rodinný dům

la casa de camp

vesnický dům, dům na venkově. chata

la cabanya, la barraca

bouda

la torre

samostatný dům se zahradou

la mansió

vila

el pis interior/exterior

byt do dvora/ do ulice.

el refugi

horská chata; útočiště

l’alberg

ubytovna (turistická)

el llogador/a

pronajimatel

el llogater/a

podnájemník

l’amo, el patró, el propietari

majitel, vlastník

la mansarda

podkroví

el porter

vrátný

el conserge

domovník

Parts d´una casa:

la façana

fasada

la planta baixa

přízemí

el primer pis, el segon pis

první patro, druhé…

l’entresol

zvýšené přízemí; mezipatro

la teulada

střecha

la xemeneia

komín

el parallamps

hromosvod

el terrat

rovná střecha

el degotís

okap

el canal

okapová roura

l’esglaó

schod

la barana

zábradlí

el replà

odpočívadlo (na schodišti)

tocar el timbre

zvonit

trucar a la porta

klepat na dveře

la maneta

klika

el pany

zámek

l’espill

kukátko

el racó

kout

el sostre

strop

el terra de parquet/de rajoles

podlaha parketová/kachlíčková

altres parts de la casa i feines de manteniment

el celobert

světlík

el pati

dvůr

la sortida

východ

el corral

hospodářský dvůr

el safareig

prádelna

el vestíbul

vestibul

el penja-robes, el penjador

věšák/ ramínko/

l’envà

vnitřní zeď, příčka

la cambra de la caldera

kotelna

l’hort

sad, zeleninová zahrada

moblar una casa

zařídit dům

pintar /empaperar

malovat/tapetovat

envernissar

lakovat

el vernís

lak

parts de la casa i objectes típics

la cuina

kuchyň

els estris de cuina

kuchyňské náčiní

l’ampolla

láhev

la cafetera

kávová konvice

la tetera

čajová konvice

la cullereta

lžička

la copa

pohár

la tassa

šálek

el got

sklenice

el gerro

džbán

l’obridor, obrellaunes

otvírák na láhve/ na konzervy

el llevataps

vývrtka

la paella

pánev

l’olla

hrnec

la safata

tác

el plat soper, pla, de postre

talíř hluboký/polévkový/plochý/na zákusek

la vaixella

nádobí

el saler

solnička

les setrilleres

souprava dóz na olej a ocet

la sucrera

cukřenka

el setrill

dóza na olej nebo ocet

la tapa

poklice

les tisores

nůžky

el davantal

zástěra

el drap de cuina

hadřík na nádobí/utěrka

l’embut

trychtýř

el ratllador

struhadlo

el tovalló

ubrousek

les estovalles

ubrus

el canelobre

svícen

el forn

trouba

la cuina

sporák

el congelador

mrazák

l’extractor

digestoř

l’aigüera

dřez

l’escalfador

bojler

el rentaplats

myčka

el taulell de cuina

pracovní plocha

la batedora

šlehač

parar la taula

prostřít stůl

la torradora

topinkovač

el microones

mikrovlnná trouba

l’olla de pressió

tlakový hrnec

l’escuradents

párátko

la nevera

lednice

la cassola

kastrol

els coberts

příbor

la tassa

šálek

la cullera

lžíce

el ganivet

nůž

la forquilla

vidlička

la cambra de bany

la banyera

vana

el lavabo

umývadlo

el mirall

zrcadlo

el sabó

mýdlo

la tovallola

ručník

el raspall de dents

zubní kartáček

la pinta

hřeben

la pasta de dents

zubní pasta

el paper higiènic

toaletní papír

la dutxa

sprcha

l’assecador de cabells

fén

la farmaciola

lékárnička

la màquina d’afaitar

holící strojek

l’esponja

houba

la bàscula

váha

el barnús

župan

el xampú

šampón

el bidet

bidet

la crema solar

opalovací krém

afaitar-se

holit se

pentinar-se

česat se

l’aixeta

kohoutek

dutxar-se

sprchovat se

banyar-se

koupat se

el dormitori, l’habitació

el llit

postel

l’armari

skříň

la butaca

křeslo

el vídeo

video

el sofà

pohovka

l’escriptori

psací stůl

la taula

stůl

l’ordinador

počítač

la cortina

závěs

la paret

stěna

la catifa

koberec

la cadira

židle

el llum

světlo

l’estufa

kamna

la llar de foc

krb

la calefacció central

ústřední topení

el prestatge

polička

el coixí

polštář

el televisor

televisor

el cobrellit

přehoz

la ràdio

ràdio

el llençol

povlečení

el quadre

obraz

la manta

přikrývka

la persiana

roleta

fer el llit

stlát postel

localització

al final de

na konci

sota

pod

entrant

při vchodu

sobre

na

sortint

při východu

damunt

nad

baixar

sejít

endavant de

před

pujar

vyjít (nahoru)

darrere de

za

pujar l’escala

vyjít po schodech

dins (de) /fora (de)

uvnitř/venku

a l’esquerra

nalevo

al mig de

uprostřed

a la dreta

napravo

lluny de/ (a) prop de

blízko

al costat de

vedle

dimensions i qualificacions d’un habitatge

espaiós/a

prostorný

agradable

příjemný

gran

velký/á

còmode/a

pohodlný

petit/a

malý

assolellat/da

prosluněný

de (X) habitacions

X pokojový

clar/a

světlý

fosc/a

tmavý

modern/a

moderní

vell/a

starý

antic/antiga

starobylý

amb bona vista

s pěkným výhledem

sorollós/a

hlučný

tranquil/tranquil·la

klidný

aïllat/da

osamocený

cèntric/a

ve středu města

moblat/da

zařízený

ben comunicat /da

s dobrým spojením

als afores

na předměstí

neteja

el detergent

prací prášek

l’escombra

smeták

la galleda

kyblík

el lleixiu

louh/čistící přípravek

el pal de fregar

mop

el raspall

kartáč

el recollidor

lopatka

l’aspiradora

vysavač

els guants de neteja

gumové rukavice

el fregall

čistící houbička

passar l’aspiradora

vysávat

treure la pols

utírat prach

fregar el terra

umývat zem

escombrar

zametat

la planxa

žehlička

planxar

žehlit

el post de planxar

žehlící prkno

estendre la roba

pověsit prádlo

les escombraries

odpadky

ja ho pots llençar a les escombraries – můžeš to vyhodit do odpadků

Fraseologia:

On vius? / Kde bydlíš?

Visc al carrer Balmes, número 3. / Bydlím na ulici Balmes, číslo 3.

On és el lavabo? / Kde je toaleta?

El lavabo és al final del passadís a la dreta. / Toaleta je na konci chodby vpravo.

Què hi ha, a l’habitació? / Co je v pokoji?

A l’habitació hi ha moltes coses. / V pokoji je hodně věcí.

Amb qui comparteixes el pis? / S kým bydlíš v bytě?

Sóc a casa. / Jsem doma.

Frases fetes

Ser una casa de barrets

Fer safareig

Tirar la casa per la finestra

Pagar els plats trencats

Aprenent de molts oficis, mestre de res

Fer anar com una escombra

Activitats:

Descriu la teva casa o pis.

Descriu la teva habitació, quins objectes hi tens?

Descriu la teva casa ideal.

Vols llogar una casa per passar-hi vacances. Descriu com ha de ser.

On t’estimaries més viure: en una casa o en un pis?

Comparteixes el pis o vius sol/a? Quins avantatges o inconvenients hi trobes?

Imagina’t que vols llogar un pis per a la teva família. Descriu com ha de ser.

Quines coses trobes a faltar en el teu pis o casa?

Prefereixes viure a la ciutat o al camp? Quins avantatges i inconvenients hi trobes?

A quina edat marxen els joves de casa dels seus pares? Creus que fa uns anys era diferent?

Preferiries viure en una residència estudiantil o llogar un pis?

Text 1

El meu pis no és ni gran ni petit; és de mida mitjana: fa uns 90 m^2. Quan s’hi entra, primer de tot hi ha un rebedor, amb un lavabo petit a l’esquerra, i tot seguit un passadís des d’on es pot accedir primer a la cuina i després al menjador, que és al final. Des de la cuina (força gran i ben equipada: nevera, microones, rentaplats, etc.), es pot anar a la galeria on hi ha el safareig per rentar a mà, la rentadora i l’estenedor per a la roba. El menjador és bastant gran i dóna a un balcó (la meva dona el té ple de plantes). A la dreta del menjador hi ha la nostra habitació i a l’esquerra s’accedeix a un distribuïdor al voltant del qual hi ha dues habitacions més i el bany: a l’esquerra hi ha el dormitori de la meva filla, a la dreta el dels meus pares i al fons el bany, amb lavabo, vàter, bidet, un armari per a les tovalloles i una dutxa però sense banyera (els meus pares diuen que la dutxa a peu dret és més còmoda i que així no malgastem tanta aigua). Cal dir que és un pis cèntric, força assolellat però una mica sorollós.

Text 2

Llegeix el següent anunci i prepara algunes preguntes que puguis fer al propietari.

A 8 MINUTS DEL MUSEU DALÍ

Pis completament moblat. A 8 minuts del Museu Dalí. Sala d’estar-menjador de 25 m^2 amb sortida a la terrassa de 20 m^2. Cuina office de 15 m^2 equipada i amb sortida a una terrassa tancada de 15 m^2. Té 3 habitacions: una de 13 m^2 amb sortida a la terrassa de 20 m^2, una altra de 11 m^2 exterior i la tercera de 10 m^2 exterior i les tres amb armaris. Té un bany de 6,5 m^2 amb banyera i un lavabo. Terres de terratzo i a la cuina de gres. Radiadors individuals amb gas natural. Tancaments d’alumini amb doble vidre. Zona molt tranquil·la i amb vistes a la muntanya. Possibilitat de pàrquing en el mateix edifici a 50 €/mes.

Distribució

Superfície: 120 m^2

Terrassa: 20 m^2

Saló: 25 m^2

3 habitacions

2 banys

Cuina office: Si

Característiques generals

Moblat: Si

Aire Condicionat: No

Calefacció: Si

Xemeneia: No

Planta número: 7

Vistes a la muntanya: Si

Vistes a la ciutat: Si

Qualificació energètica: En tràmit

Equipament comunitari

Ascensor: Sí

Preu: 480 €/mes

3. La ciutat, professions i compres

la ciutat, les seves parts i equipaments

la ciutat

město

el barri

čtvrť, městská část

la capital

hlavní město

el passeig

promenáda, korzo

el port

přístav

el carrer

ulice

l’avinguda

třída

el camp

venkov

el poble

vesnice

la plaça

náměstí

el pont

most

el centre (de la ciutat)

střed města

l’urbs

velkoměsto

la metròpoli

metropole

la ciutat provincial/industrial/satèl.lit provinční město/průmyslové/satelitní

el raval/suburbi

předměstí

el balneari

lázeňské město

la urbanització

sídliště

el districte

okres

la ronda

objezd

la carretera

silnice

la cruïlla

křižovatka

la via

kolej, cesta

la cantonada

roh

el carreró

úzká ulička

la vorera

chodník

l’alcaldia

obecní úřad

la il·luminació urbana

městské osvětlení

el fanal

pouliční lampa

el monument

památník

la catedral

katedrála

la zona industrial/comercial/residencial zóna průmyslová/obchodní/obytná

el veïnat

sousedství; sousedé

la piscina municipal

městské koupaliště

el parc zoològic

zologická zahrada

l’estadi

stadión

el camp de futbol

fotbalové hřiště

el funicular

lanovka

la policia

policie

la comissaria

komisařství

fer la patrulla

být na hlídce

cotxe de patrulla

hlídkový vůz

el lladre

zloděj

l’escurabutxaques

kapsář

el captaire

žebrák

captar/ demanar almoina

žebrat

la gasolinera/benzinera

benzínová pumpa

la caixa d’estalvi

spořitelna

el caixer

bankomat

la bústia

poštovní schránka

l’oficina d´informació turística

turistické informace

el cartell

plakát informační

el rètol

nápis, vývěsný štít tabule

la paperera

odpadkový koš

netejar els carrers a les nits

čistit v noci ulice

el paviment

dlažba

el bitllet

lístek

l’abonament

předplatné

equipaments i establiments

l’ajuntament

radnice

l’església

kostel

el banc

banka

el cinema

kino

el mercat

trh

el teatre

divadlo

la farmàcia

lékárna

l’hospital

nemocnice

l’estació de trens/autobusos nádraží vlakové/autobusové

l’estació de metro

zastávka metra

la biblioteca

knihovna

la parada d’autobús

zastávka autobusu

l’aeroport

letiště

el correu

pošta

la botiga

obchod

el parc

park

la fàbrica

továrna

el pàrquing

parkoviště

la cabina de telèfon

telefonní budka

la cafeteria

kavárna

el restaurant

restaurace

l’hotel

hotel

el museu

muzeum

la universitat

univerzita

la facultat

fakulta

el supermercat

supermarket

la carnisseria

masna

la pastisseria

cukrárna

la fruiteria

ovoce

el forn de pa

pekárna

la verdureria

zelenina

el quiosc

kiosk

la llibreria

knihkupectví

la botiga de roba

obchod s oblečením

la perruqueria

kadeřnictví

altres llocs de treball, establiments i articles

la sabateria

obuv

l’oficina

kancelář

el taller

dílna; ateliér

el despatx

pracovna

la granja

statek, farma

el magatzem

sklad

l’obra

stavba

l’empresa

podnik

la clínica

klinika

la xarcuteria

uzeniny

la peixateria

obchod s rybami

la papereria

papírnictví

l’adrogueria

smíšené zboží

la drogueria

drogerie

la bugaderia

prádelna

la colònia

kolínská

les compreses

dámské vložky

el perfum

parfém

el pintallavis

rtěnka

el desodorant

deodorant

la tintoreria

čistírna

la botiga

de material d’oficina – kancelářské potřeby

les estisores

nůžky

el llapis

tužka

la carpeta

složka

el bolígraf

propisovací tužka

el retolador

fix

la goma

guma

el sobre

obálka

el segell

známka

la cola

lepidlo

la llibreta

sešit, notes

el regle

pravítko

de mobles

nábytek

de roba

oděvy

d’objectes de regal

dárkové zboží

de queviures

potraviny

de joguines

hračkářství

de productes audiovusuals

audiovizuální technika

el vídeo

video

l’aparell

přístroj

el disc

deska, disk

el casset

kazeta magnetofonová

el radiocasset

magnetofon

l’ordinador

počítač

el ratolí

myš

l’altaveu

reproduktor

els auriculars

sluchátka

l’alta fidelitat

věž

la càmera

kamera; fotoaparát

la ferreteria

železářství

l’escala

žebřík

les tenalles

kleště

la llima

pilník

la destral

sekera

el pot de pintura

plechovka s barvou

la pala

lopata

la rasqueta

špachtle

la clau anglesa

francouzský klíč

les alicates

štípací kleště

la parada de llegums

stánek s luštěninami

l’estanc

kiosk; obchod s tabákem

el tabac

tabák

l’encenedor

zapalovač

el cendrer

popelník

els llumins

zápalky

la cigarreta

cigareta

la pipa

dýmka

el cigar

doutník

el diari

noviny

la revista

časopis

el transport públic

l’autobús

autobus

el taxi

taxi

el tren

vlak

el metro

metro

el troleibús

trolejbus

el tramvia

tramvaj

la bicicleta

kolo

els oficis

la feina, el treball

práce

el dependent/-a

prodavač

el carter/-a

listonoš

el cambrer/-a

číšník

el cuiner/-a

kuchař

el bomber

hasič

l’infermer/la -a

zdravotník/sestra

el metge/la metgessa

lékař

el paleta

zedník

el pintor/-a

malíř (též pokojů)

el mestre/-a

učitel

el conductor/-a

řidič

el policia

policista

l’obrer/-a

dělník

el secretàri/-a

sekretář

altres professions i artesans

l’alcalde

starosta

l’advocat/-da

advokát

el camioner/-a

řidič kamiónu

el barber/-a

holič

el xofer

řidič

afaitar-se

holit se

el forner/-a

pekař

barba

plnovous

el mecànic-a

mechanik

el bigoti

knírek

el sabater/-a

obuvník; švec

la fulla d´afaitar

žiletka

el ferrer

kovář

la navalla

břitva

el comerciant/-a

obchodník

la brotxa

štětka

el perruquer/-a

kadeřník

rentar els cabells

umýt vlasy

tallar els cabells

stříhat vlasy

la cabellera

kadeř; dlouhé vlasy; účes

el floc

pramínek; kadeř

fer-se la clenxa al mig

udělat si pěšinku uprostřed

raspallar

kartáčovat

el carnisser/-a

řezník

l’electricista

elektrikář

l’endoll

zásuvka; zástrčka

endollar/desendollar

zapojit do zástrčky/odpojit

la xarxa elèctrica

elektrická síť

el cable

kabel

l’interruptor

vypínač

el curtcircuit

skrat

el farmacèutic/-a

lékárník

l’empresari/-ària

podnikatel

l’escombriaire

popelář

la mestressa de casa

hospodyně

el guàrdia

strážník

l’hostessa

letuška

el fuster

truhlář

el sastre

krejčí

la serra

pila

el modista

švadlena; módní návrhář

el clau

hřebík

l’estudiant/ -a

student

el martell

kladivo

el periodista

novinář

el tornavís

šroubovák

l’empleat/-da

zaměstnanec; úředník

cargolar

přišroubovat

el director/-a

ředitel

enroscar

zašroubovat

el pagès/-esa

venkovan; rolník

el trepant

vrtačka

el lampista

elektrikář; instalatér

clavar

přitlouci

el tub

trubka; roura

el paleta

zedník

l’aixeta

kohoutek

la paleta

lžíce

la canonada

potrubí

el maó

cihla

embussar-se

ucpat se

el formigó

beton

el jutge/-essa

soudce

l’argamassa

malta

el tribunal

soud

la bastida

lešení

Fraseologia

On vius?/ On t’estàs / Kde bydlíš

M’estic al carrer Aragó, cantonada passeig de Gràcia / Bydlím na rohu Aragó a Grácie.

En Miquel viu al costat del quiosc / Miquel bydlí vedle kiosku.

A quina hora obre el forn de pa? / V kolik hodin otvírá pekárna?

Com s’hi va, a casa teva? / Jak se jde k tobě domů.

On és la farmàcia / Kde je lékárna?

Agafes l’autobús per anar a casa? / Jezdíš domů autobusem?

Que hi ha un hotel a prop? / Je tu blízko nějaký hotel?

Agafes aquest carrer tot recte i el segon a la dreta / Po této ulici pořád rovně a druhou doprava.

Baixes a la Plaça Major / Vystoupíš na Hlavním náměstí.

Tombar a l’esquerra / zatočit do leva

Agafa aquest carrer / jdi touto ulicí

Creuar la carretera / přejít silnici

Agafa l’autobús / jeď autobusem

Agafa el 2 / jeď dvojkou

Imposar una multa / dát pokutu

El 3 circula tota la nit / trojka jezdí celou noc

Transbordar / přestoupit

Vaig amb el tren / Jezdím vlakem.

Canviar de tren / přesednout na vlak

De què treballa? / Čím je?

Treballa d’infermera. / Pracuje jako zdravotní sestra.

Fa de carnisser / Pracuje jako řezník

Estar de baixa/d’alta / Být na neschopence/být uschopněn

Estar aturat / Být nezaměstnaný

Prohibit trepitjar la gespa / zakázáno šlapat na trávník

Mantenir l’ordre a la ciutat / udržet pořádek ve městě

Mantenir neta la ciutat / udržovat čisté město

Frases fetes:

anar-se’n a l’altre barri

ser un pixapins

viure a pagès

ser com a casa

Text 1

Un barri és una zona d’una ciutat o poble que normalment té certs trets d’identitat pròpia. Els seus habitants sovint tenen un sentit d’arrelament. Aquesta “personalitat” especial del barri pot ser motiu d’orgull i de, fins i tot, competència envers altres barris, per exemple sobre quin barri té les millors festes, activitats o els millors serveis.

Un barri pot aparéixer per una decissió administrativa de les autoritats, per un desenvolupament immobiliari (com els barris obrers creats entorn de fàbriques) o pels canvis en la societat i en la història.

Els barris sovint s’associen a classes socials: barris de classe alta, situats normalment en zones tranquiles i rodejats de jardins, els barris de classe treballadora, amb pisos i cases modestes, els barris de classe baixa o suburbis, situats normalment en la perifèria industrial de les ciutats, on s’hi troben moltes persones pobres i marginades.

Text 2

Llegiu i escolteu aquesta cançó del tenor català Josep Carreres.

La meva ciutat (Josep Carreres)

Com podria dir-vos, si no la sabíeu,

la meva ciutat.

La meva ciutat,

amb l’alba es desperta i és ampla i oberta

la meva ciutat.

És feta amb les pedres i amb l’ànima i l’aire

i el sol i les pluges de segles passats.

És feta de vida que passa a corrues i és d’ara

amb els homes d’ulls esperançats.

Amb arbres que vessen ocells a la rambla,

amb flors que endiumengen vents de llibertat,

amb crits i banderes i gent abrandada.

El treball i el somni caminen plegats.

Com podria dir-vos, si no la sabíeu, la meva ciutat.

La meva ciutat

El verd l’acompanya i el blau l’amanyaga

és seva l’onada i el mar encalmat,

el port emmiralla núvols sense pressa,

de vegades sembla que el temps s’ha aturat.

Com podria dir-vos, si no la sabíeu, la meva ciutat.

La meva ciutat.

La tardor no porta cap vel d’enyorança,

és tot esperança el setembre daurat.

I enllà de les festes somriu Barcelona,

l’eterna, la jove que m’ha enamorat.

La meva ciutat

Activitats

– Descriu la teva ciutat/poble.

– Quins establiments tens prop de casa teva i què hi trobes a faltar?

– Qui s’ocupa de reparar les avaries a casa teva?

– T’estimes més anar de compres als supermercats o a botigues petites? Per què?

– Creus que les botigues petites desapareixeran degut a la competència dels supermercats i de les grans superfícies?

– Com funcionen els serveis públics a la teva ciutat? Quins serveis hi ha a la teva ciutat?

– T’agrada anar de compres? Què compres habitualment?

– Com és el teu barri? És sorollós o silenciós?

– El teu barri és segur? Per què?

– Quan de temps fa que vius al teu barri?

– Quins llocs interessants hi ha al teu barri (parcs, museus, monuments, botigues especials…)?

– Preferiries viure en un altre barri? Per què?

– Dóna indicacions sobre com arribar des de l’estació de trens a la facultat caminant, amb tramvia o altres.

– Com t’imagines les ciutats del futur?

4. Els aliments

els àpats

životospráva

esmorzar

snídat

berenar

svačit

dinar

obědvat

sopar

večeřet

llocs on menjar

Podem menjar

Můžeme jíst

a casa

doma

en un restaurant

v restauraci

en el menjador de l’empresa

v závodní jidelně

en el menjador de l’escola o la universitat

ve školní jidelně

en un bar

v hospodě

en una cafetería

v kavárně

el menú típic (Veieu el text 3)

typická každodenní nabídka

els entrants

předkrm

el primer plat

první chod

el segon plat

druhý chod

les postres

dezert

el pà, el vi i l’agua

chléb, víno a voda

el cafè

káva

Tipus d’aliments

La carn

maso

magra

libový

amb greix

tlustý, tučný

de vaca – vacuna – de res

hovězí

de porc

vepřové

de vedella

telecí

de xai

jehněčí

de be

skopové

el garrí

sele

la carn de caça – de pèl

zvěřina

la llebre

zajíc

el conill

králík

el cérvol

jelen

el cabirol

srnec

el faisà

bažant

la perdiu

koroptev

el senglar

divočák

l’ós

medvěd

la carn de ploma – les aus

drůbeží

la gallina (l’ou)

slepice (vejce)

el pollastre

kuře

el gall

kohout

l’oca

husa

l’ànec

kachna

el gall d’indi

krocan, krůta

el llom

svíčková

el braó de porc

koleno

el pernil

kýta

el filet arrebossat

obalovaný řízek

el peix i el marisc

el peix

ryba

la tonyina

tuňák

el bacallà

treska

el lluç

merlan

el verat

makrela

la sardina

sardinka

l’arengada

sled

la balena

velryba

el tauró

žralok

la truita

pstruh

la carpa

kapr

la perca

okoun

el lluç de riu

štika

l’anguila

úhoř

el peix de riu

sladkovodní ryba

el peix de mar

mořská ryba

el marisc

jedlí mlži, korýši

el calamar

kalamáry

el cranc

rak

el cargol

hlemýžď

la llagosta

humr

les ostres

ústřice

el pop

chobotnice

la gamba

kreveta

els embotits

uzeniny

la salsitxa

párek, vuřt

la llonganissa

salám

el pernil

šunka

la botifarra

klobása

el xoriço

paprikový salám

la botifarra negra

jelito

la cansalada

slanina

la carn fumada

uzené maso

les verdures i les llegums

zelenina a luštěniny

el llegum

luštěnina

el vegetal

rostlina, plodina

la patata

brambora

el fesol

fazole

el pèsols

hrách

la llentia

čočka

el pebrot

paprika

el pebrot vermell

červená paprika

verd

zelená paprika

dolç

sladká paprika

l’all

česnek

gra d’all

stroužek česneku

la ceba

cibule

l’api

celer

el porro

porek

el rave

ředkev

el rave picant

křen

la pastanaga

mrkev

el julivert

petržel

l’oliva verda

zelená oliva

negra

tmavá oliva

olives farcides

plněné olivy

la coliflor

květák

el colinap

kedlubna

la col de Brussel·les

červené zelí

l’enciam

hlávkový salát

l’amanida

salát

l’espinac

špenát

l’espàrrec

chřest

el tomàquet

rajče

el bolet

houba

el xampinyó

žampion

els bolets comestibles

jedlé houby

els bolets verinosos

jedovaté houby

el cogombre

salátová okurka

el cogombre en adob

nakládaná okurka

el cogombre en vinagre

kyselá okurka

la fava

els cigrons

boby

l’albergínia

lilek

la carxofa

artyčok

les fruites

ovoce

l’arbre fruiter

ovocný strom

el fruit

plod

les parts d’un fruit:

části plodu:

la cua

stopka

el gra

pecka, jádro

la llavor

semínko, jádro

la poma

jablko

la pera

hruška

la cirera

třešně

la guinda

višně

la pruna

švestka

la melmelada

povidla

l’albercoc

meruňka

el préssec

broskev

la castanya

kaštan

la maduixa

jahoda

el gerd

malina

la móra

ostružina

la grosella

rybíz

el raïm

hrozen vína

la nou

ořech

la magrana

granátové jablko

el coco

kokosový ořech

l’avellana

lískový ořech

l’ametlla

mandle

ametlles torrades

pražené mandle

el plàtan

banan

la taronja

pomeranč

la llimona

citron

la mandarina

mandarinka

la figa

fik

el dàtil

datel

l’aranja

grapefruit

la pansa

rozinka

la síndria

meloun (červený)

el meló

meloun (žlutý)

la pinya

ananas

els farinacis

moučné výrobky

el pa blanc

bílý chléb

integral

celozrnný

negre

černý

casolà

domácí

pa dur i tendre

tvrdý a měkký chléb

enriquit

obohacený

ratllat

strouhanka

torrat – la torrada

tostovaný chléb – topinka

la crosta

kůrka

la llesca

krajíc (chleba)

el panet

rohlík, houska

el pa de pessic

babovka

el bunyol

koblih

el pastisset

koláč

el pastís

dort

la barra de pa

veka

la neula

trubička

el bunyol farcit

buchta

els làctics

mléčné výrobky

la llet quallada – agra

kyselé mléko

condensada

kondenzované

en pols

sušené

desnatada

odtučněné mléko

semidesnatada

polotučné

sencera

plnotučné

fresca

čerstvé

materna

mateřské

la crema de llet

šlehačka

el formatge

sýr

d’ovella

ovčí

de cabra

kozí

de vaca

kravský

fresc

čersvý

per untar

tavený

fumat

uzený

el mató

tvaroh

la mantega

máslo

el iogurt

jogurt

la pasta

těstoviny

els espaguetis

špagety

els fideus

nudle

els macarrons

makarony

la farina

mouka

la farina de blat de moro

kukuřičná mouka

de patata

bramborová

de sègol

žitná

de blat

pšeničná

la sèmola

krupice

la sal

sůl

el sucre en pols

práškový cukr

el terròs de sucre

kostka cukru

el llard de porc

vepřové sádlo

la margarina

margarin

el greix

lůj, tuk, sádlo

l’oli d’oliva

olivový olej

d’ametlles

mandlový

de girasol

slunečnicový

el llevat

droždí, kvasnice

las espècies, els condiments

koření

la canyella

skořice

el clavell

hřebíček

la vainilla

vanilka

la nou moscada

muškatový oříšek

el safrà

šafrán

el comí

kmín

el llorer

bobkový list

el marduix

majoránka

el julivert

petržel

el pebre negre

pepř

el pebre vermell

mletá paprika

la farigola

tymián

la mostassa

hořčice

el vinagre

ocet

el puré de tomàquets

rajský protlak

el quètxup

kečup

el xili

číle

l’orenga

oregán

les begudes

nápoje

la carta de begudes

nápojový lístek

el cafè amb llet

bílá káva

sol

černá káva

tallat

káva s mlékem

caputxino

capučíno

gelat

ledová káva

carregat

silná káva

aigualit

slabá káva

descafeïnat

káva bez kofeinu

de malta

melta

la infusió

bylinkový čaj

el té xinès

čínský čaj

la tassa de té, de cafè

šálek čaje, kávy

el refresc

občerstvující nápoj, nealkoholický nápoj

el suc de fruita (amb gel)

ovocná šťáva (s ledem)

l’aigua mineral

minerální voda

l’agua gasosa

sodovka

la llimonada

limonáda

la taronjada

oranžáda

la sidra

jablečný mošt

la beguda alcohòlica

alkoholický nápoj

l’aiguardent

pálenka, kořalka

el licor

likér

el vi blanc

bílé víno

el vi negre

červené víno

escumós

šumivé

de taula

stolní

de missa

mešní

el cava

katalánský šampus

el xerès

sherry

la cervesa

pivo

emborratxar-se

opít se

embriac, borratxo

opilec

altre vocabulari propi de la cuina

Jiná slova spojena s kuchyní

(Veieu també el capítol dedicat a la casa – la cuina)

cuinar – coure

vařit

cuinar al forn

upéci v troubě

a foc lent

vařit na mírném ohni

bullir

vřít, vařit, povařit

fer bullir

dát vařit

rostir

péci

fregir

smažit

estofar

dusit

enganxar-se

připálit se (ke dnu nádoby)

remenar

míchat

cobrir – tapar

přikrýt

desossar

vykostit

estovar

změknout

tallar a bocins

nakrájet na kousky

rostit

grilovaný; pečený

patates fregides

hranolky

picar

nakrájet nadrobno

carn picada

sekaná

moldre

umlít

mòlt

mletý

remullar

namočit

arrebossar

obalit (řízek na smažení)

batre un ou

rozšlehat vejce

condimentar

okořenit, ochutit

afegir altres ingredients

přidat další přísady

pelar

(o)loupat

pelar patates

oškrabat, okroužit brambory

colar

cedit, procedit

mesurar

měřit, odměřit

pesar

vážit, odvážit (něco)

barrejar

smíchat těsto

batre

šlehat, rozšlehat

desfer, diluir

rozpustit

ratllar

nastrouhat

empolsar

posypat

untar

namazat

refredar

zchladit

escalfar

ohřát

conservar

konzervovat

adobar

nakládat zeleninu

congelar

zmrazit

parar taula

prostřít stůl

les estovalles

ubrus

el tovalló de paper

papírový ubrousek

de tela

látkový ubrousek

els coberts

příbor

la cullera

lžíce

la forquilla

vidlička

el ganivet

nůž

el got

sklenice

l’ampolla

láhev

el plat

talíř

Frases fetes:

Tallar el bacallà

Venir de l’hort

Quan no són figues són raïms

Menjar en un mateix plat

Treure faves d’olla

Amb temps i palla maduren les nespres

A la taula d’en Bernat, qui no hi és no hi és comptat

No poder dir fava

No diguis blat que no sigui al sac i encara ben lligat

Per la Candelera, ous a la carrera

Fer el préssec

Fer pits i llonzes

Fer escudella

Fer figa

Donar bou i arròs

Donar carbassa

Donar la llauna

Donar peixet

Donar pa i peres

Ser un somiatruites

Ser figues d’un altre paner

Haver menjat llengua

Posar més pa que formatge

Haver begut oli

Haver inventat la sopa d’all

Text 1

Recepta de truita de patates amb ceba

Ingredients per a 4 persones

5 ous

200 g de patates

100 g de cebes

1 dl d’oli

sal

Preparació: 15 minuts

Temps de cocció: 30 minuts

Preparació

1. Peleu les patates i talleu-les en rodanxes ben fines. Poseu la paella al foc amb l’oli, i un cop calent tireu-hi les patates i aneu-les saltant fins que s’estovin i quedin una mica rosses. Escorreu-les de l’oli i reserveu-les. Talleu la ceba a tires molt fines i sofregiu-la lleugerament a la paella. Un cop cuita, escorreu una mica l’oli de la paella. Bateu els ous amb un pessic de sal, barregeu-los amb la ceba i les patates i tireu-ho a la paella.

2. Coeu la truita i gireu-la perquè es cogui per l’altre costat. La podeu servir freda o calenta.

Bon profit!

Text 2

Els pèsols

Creiem que hem descobert el perquè de la dita popular “ser eixerit o eixerida com un pèsol”. Aquestes petites verdures lleguminoses són plenes de vitamines que són específiques per al bon funcionament del sistema nerviós i que, fins i tot, ens poden ajudar a superar el nerviosisme i a mantenir un estat d’ànim més positiu.

Els pèsols pertanyen a la família de les lleguminoses, però des del punt de vista nutricional els que són frescos s’assemblen més a una verdura. Per tant, podríem dir que són les dues coses alhora. Els pèsols frescos de temporada (de març a maig) són una autèntica meravella per al paladar que val la pena aprofitar també, perquè són molt rics nutritivament. Els pèsols destaquen per un contingut alt en vitamines del grup B, vitamina C, proteïnes fàcilment digeribles, hidrats de carboni d’assimilació lenta i minerals com el calci, el ferro, el potassi.

Propietats nutricionals:

Els pèsols són dels aliments més rics en vitamines del grup B. Les vitamines del grup B són hidrosolubles, és a dir, es dissolen en l’aigua i, per tant, són fàcils d’eliminar per l’orina; per això convé prendre’n diàriament, perquè no tenim capacitat d’emmagatzemar-les. A continuació expliquem la importància que tenen aquestes vitamines:

La vitamina B1 és necessària perquè les fibres nervioses es nodreixin de glucosa adequadament. Una deficiència provoca la degradació de les fibres nervioses i produeix símptomes desagradables, com la falta de coordinació, la sensació de formigueig a les cames, mans o peus.

També són rics en vitamina B3, que, juntament amb les altres vitamines que contenen del grup B (la B1, la B2 i la B6), contribueix a regular processos metabòlics que són essencials perquè arribin els nutrients al sistema nerviós. A més, contenen quantitats importants de vitamina B9, la deficiència de la qual és responsable de l’aparició de símptomes de depressió o de mal humor.

Efecte sobre l’organisme:

Ajuden a millorar la circulació sanguínia i redueixen el colesterol: els pèsols contenen substàncies amb propietats vasodilatadores. A més, el tipus de fibra soluble que contenen reté part del colesterol LDL (el que anomenem dolent) i evita que sigui absorbit per l’intestí i que passi a la sang. El consum de llegums rebaixa la taxa de colesterol en sang. En un estudi fet amb 10.000 persones i publicat a Archives of internal medicine el 2001, el risc de malaltia cardiovascular en persones que consumien llegums almenys quatre cops per setmana es reduïa un 22%.

Montse Reus. Els pèsols. In: http://www.etselquemenges.cat/rebost/els-pesols#sthash.bYrFvlgp.dpuf, datum uveřejnění 24. května 2014.

Text 3

MENÚ DIARI

Es serveix dies no festius, de dilluns a dissabte a dinar i les nits de dimecres i dijous

(excepte dimarts, ja que estem tancats per descans)

primers

Amanida tèbia de rovellons amb nous i codonyat

Torrada de ceba confitada, bacon, i formatge

Cigrons, espinacs i bacallà

Crema de bajoques amb guarnició

segons

Arròs de galeres

Hamburguesa de carn estil “el parc”

Bonítol a la planxa amb formatge fresc i sèsam

Sushi variat

postres

Granissat de mojito

Batut de meló i menta

Braç de gitano de xocolata

Gelats variats casolans

1 beguda, aigua i postre o cafè inclosos

Dimecres nit i dijous nit suplement nocturn 2€Dissabte a dinar suplement cap de setmana 2€

SUPLEMENTS

Refrescs sense alcohol / copa de cava / cervesa d’ampolla – 1€

Consumició extra abans o després de l’àpat (aperitiu-cafè extra; xupito) – 1€

Si volen poden escullir 2 segons plants (1 de 1r i 1 de 2n) – 2€

Activitats:

Hi ha alguna cosa com la xocolata, els pastissos, els caramels, les pipes... que t’agraden molt i no resisteixes la temptació de menjar-ne?

Quins són els plats que t’agraden més i quins són els que no t’agraden gens?

Què acostumes a prendre per esmorzar? Acostumes a berenar?

Prop de casa teva hi ha restaurants amb cuina pròpia, d’altres països?

Quins són i on són?

Pots explicar què menjaven normalment els teus avantpassats?

Saps històries de persones que es van intoxicar amb algun menjar, com bolets, productes en mal estat, etc.?

Recordes alguna anècdota referida al fet de menjar?

Explica’ns alguna recepta interessant.

Explica com es fa una melmelada, o una confitura, o una conserva...

Explica com et van educar els pares respecte del fet de menjar. Explica què feien i per què ho feien.

Imagina com et comportaries ara amb el menjar si els teus pares s’haguessin comportat d’una altra manera.

Què aconsellaries a una persona grassa que volgués aprimar-se? Quines coses hauria de fer?

5. El cos humà

1. Les parts del cos humà

l’esquelet

kostra, skelet

l’os

kost

el crani

lebka

el pòmul

lícní kost

la clavícula

klíční kost

la columna vertebral

páteř

l’estèrnum

hrudní kost

el tòrax

hrudní koš

la costella

žebro

l’omòplat

lopatka

el braç

paže, ruka

l’espatlla

rameno

l’húmer

kost pažní

el radi

vřetenní kost

el cúbit

kost loketní

la pelvis

pánev

la cama

noha

el fèmur

stehenní kost

la ròtula

češka

la tíbia

holenní kost

el peroné

kost lýtková

els cinc sentits

pět smyslů

la vista

zrak

l’ull

oko

veure

vidět

la oïda

sluch

la oïda – l’orella

ucho

oler

čichat

l’olfacte

čich

el nas

nos

sentir

slyšet

el gust

chuť

la llengua

jazyk

assaborir

chutnat

el tacte

hmat

la pelll

pokožka, kůže

tocar

hmatat

el cap

hlava

el cabell

vlasy

la cara

obličej

el front

čelo

la templa

spánek, skráň

la cella

obočí

la parpella superior

horní oční víčko

la parpella inferior

dolní oční víčko

parpellejar

mrkat

la pestanya

řasa

la pupil·la

pupila, zornice, panenka v oku

l’iris

duhovka, iris

la glàndula lacrimal

slzná žláza

el nervi òptic

zrakový nerv

la galta

líce, tvář

el nas

nos

l’orella

ucho

la boca

ústa

la comissura de la boca

koutek úst

el llavi

ret, pysk

la llengua

jazyk

el paladar

patro v ústech

la dent

zub

el queixal

stolička

la barbeta

brada

la mandíbula

dolní čelist

el coll

krk

petar-se de riure

řehtat se na celé kolo

la nuca

šíje, vaz

el tronc

trup

el pit

hrud; prsa

l’abdomen

břicho

la cintura

pas

el maluc

kyčel, bok

l’engonal

tříslo

l’esquena

záda

les extremitats superiors

horní končetiny

el tòrax

hrudník

el melic

pupek

el braç

ruka (od ramene ke konečkům prstů)

la mà

ruka (od zápěstí po konečky prstů)

dreta

pravá ruka

esquerra

levá ruka

els dits

prsty

polze

palec

índex

ukazovák

mitger

prostředník

anular

prsteník

auricular

malík

l’ungla

nehet

el palpís (del dit)

bříško prstu

l’espatlla

rameno

el braç

paže

l’axil·la

podpaží

el colze

loket

l’avantbraç

předloktí

el canell

zápěstí

les extremitats inferiors

dolní končetiny

la cama

noha (od kyčle po chodidlo)

la cuixa

stehno

el genoll

koleno

el panxell

lýtko

la canyella

holeň

el turmell

kotník

el peu

noha (od kotníku dolů), chodidlo

els dits del peu

prsty na noze

el dit gros

palec

el taló

pata

la planta (del peu)

šlapka, chodidlo

els òrgans interns

vnitřní orgány

els menuts

vnitřnosti

l’aparell respiratori

dýchací ústrojí

digestiu

zažívací ústrojí

la glàndula tiroides

štítná žláza

la gola

hrdlo

el pulmó

plíce

el bronqui

průduška

respirar

dýchat

el cor

srdce

l’aorta

srdečnice, aorta

bategar

tepat

l’estómac

žaludek

l’esòfag

jícen

la vesícula biliar

žlučník

el pàncreas

slinivka břišní

la melsa

slezina

el duodè

dvanácterník

el fetge

játra

el batec, el pols

tep

el ronyó

ledvina

la bufeta

močový měchýř

l’intestí prim

tenké střevo

l’intestí gros

tlusté střevo

els genitals

genitálie

la circulació sanguínia

krevní oběh

l’artèria

tepna

la vena

žila

l’aspecte físic

vzhled

el cabell

vlasy

curt krátký – llarg dlouhý

ros světlý – morè tmavý – castany hnědý

llis rovný – ondulat vlnitý – arrissat kudrnatý

calb plešatý – pelut se spoustou vlasů

la calvície

pleš

la cara

obličej, tvář

prima hubená – grassa tlustá

morena snědá – pàl·lida bledá

vermella červená

rodona kulatá

tornar-se vermell (com un tomàquet) zrudnout (jako rajče)

guenyo

šilhavý

miop

krátkozraký – prèsbita dalekozraký

borni

jednooký

cec – invident

slepý, nevidomý

veu ronca

chraplavý, drsný hlas

mut

němý

sord

hluchý

sordmut

hluchoněmý

maco

hezký

bell

krásný

agradable

milý, příjemný

lleig

ošklivý

repugnant

odporný

desagradable

nepřijemný, protivný

la figura

postava

de talla menuda

drobné postavy

baixa

malé postavy

alta

vysoké postavy

prim

štíhlý

ben plantat

statný, urostlý

ben conservat

dobře zachovalý

musculós

svalnatý

destre, hàbil

zručný, obratný

menut

drobný

baix

malý

alt

vysoký

gras

tlustý

raquític

neduživý, rachetický

consumit

sešlý, vyžilý

ossut

vychrtlý, kost a kůže

pesat – maldestre

těžkopádný, nešikovný

qualitats intel·lectuals

dir la veritat

říkat pravdu

mentir

lhát

mantenir – complir la paraula

držet slovo

desesperar-se

být zoufalý, zoufat

deixar-se guiar per la intuició

řídit se intuicí

assossegar-se, calmar-se

uklidnit se

lamentar

naříkat

plorar

plakat

sanglotar

vzlykat

sospirar

vzdychat

riure

smát se

somriure

usmívat se

la mentida

lež

esperar

doufat

el plany

nářek

el plor

pláč

entre sanglots

mezi vzlyky

el sospir

vzdech

petar-se de riure

potrhat se smíchy

el somriure

úsměv

riure’s d’algú

vysmívat se někomu

embogir

zbláznit se

el boig

blázen

sentir simpatia/antipatia envers una persona cítit vůči někomu sympatie / antipatie

enutjar-se amb una persona

rozzlobit se na koho

enfadar-se amb una persona

zlobit se na koho

menysprear

pohrdat

agrair

vděčit

estimar – admirar

obdivovat, vážit si

respectar

vážit si koho, respektovat

reprimir-se

ovládat se, mírnit se

burlar-se d’una persona

vysmívat se komu

odiar

nenávidět

venjar

(po)mstít

calumniar

pomlouvat

envejar

závidět

robar

krást

trair

zradit, prozradit

el lladre

zloděj

el traïdor

zrádce, zrádkyně

la traïció

zrada

maltractar una persona

týrat koho, špatně zacházet s kým

matar – assassinar

zabít, zavraždit

l’assassí

vrah

penedir-se (dels seus pecats)

litovat, želet (svých hříchů)

pecar

řešit

el pecador

hříšník

fingir – simular

fingovat, simulovat, předstírat

insultar

poranit, potupit, napadnout, inzultovat

ofendre

urazit, pohanět

ferir una persona

ublížit komu

molestar, empipar

obtěžovat koho, překážet komu

la molèstia

obtíž; nepřijemnost

la virtut

dobrá vlastnost

l’alegria

veselost, radost

la veritat

pravda

la mentida

lež

la paciència

trpělivost

la impaciència

netrpělivost

la consciència

svědomitost; svědomí

a consciència

svědomitě

el sentit del deure

smysl pro povinnost

la responsabilitat

(z)odpovědnost

la cortesia

zdvořilost

el desinterès

nezištnost

la imparcialitat

nestrannost

la modèstia

skromnost

l’honradesa

čestnost, poctivost, slušnost

l’amistat

přátelství

l’enemistat

nepřátelství

l’admiració

obdiv

l’agraïment

vděčnost

l’estima, el respecte

úcta, vážnost

el vici

špatná vlastnost

la tristesa, la malenconia

smutek

matusseria

hloupost, nešikovnost

l’orgull, la supèrbia

pýcha, hrdost

l’enuig, la ira

hněv

la crueltat

krutost

l’egoisme

sobectví, egoismus

la grolleria

hrubost

la indiferència

lhostejnost

el rancor

zášt; hněv

el menyspreu

pohrdání

la vanitat

marnivost

la maldat

zlomyslnost; zloba

l’odi

nenávist

la queixa

stížnost

la venjança

msta, pomsta

mirar amb desdeny

dívat se pohrdavě

I com és ell/a?

Jaký je? Jaká je?

intel·ligent, llest

chytrý, bystrý

eixerit, talentós

schopný, talentovaný

assenyat

rozumný, moudrý

alegre

veselý

ximple, babau, maldestre

hloupý, těžkopádný (i v myšlení)

curt de gambals

omezený, hloupý

boig

bláznivý, hloupý

trist, malenconiós

smutný

seriós

vážný, seriozní

animat

živý

atrevit

smělý, odvážný; drzý

valent, audaç

odvážný, smělý

content (amb la feina) (estar)

spokojený se prací

feliç

šťastný

sincer

upřímný

verídic

pravdomluvný

moral

slušný, mravný

ordenat

pořádný

pacient

trpělivý

prudent

rozvážný

raonable

rozumný

segur

jistý

quiet – tranquil

klidný

exacte, puntual

přesný

constant

vytrvalý

de confiança, seriós

spolehlivý

fidel

věrný

honrat

poctivý, čestný

honest

cudný, mravný

modest

skromný; slušný, cudný

desinteressat

nezištný

abnegat

obětavý

bondadós

laskavý, dobrotivý

cortès

zdvořilý

curós, acurat

starostlivý, pečlivý

amable, agradable

milý, příjemný

tolerant

tolerantní

simpàtic

sympatický

aplicat, treballador

pracovitý

generós, magnànim

velkorysý, šlechetný

sensible

citlivý

simple, ingenu

jednoduchý, prostý; prostoduchý

lleuger

lehkomyslný

abatut

skleslý

tímid

nesmělý, bázlivý

covard

zbabělý

descontent

nespokojený

dissortat, desgraciat

nešťastný

fals

falešný

mentider

prolhaný

immoral

neslušný, nemravný, imorální

desordenat

nepořádný

impacient

netrpělivý

precipitat

zbrklý

espontani

živelný, spontánní

agitat – pertorbat

zmatený

inquiet – intranquil

neklidný

inexacte

nepřesný

superficial

povrchní

inspirar poca confiança

být nespolehlivý

infidel

nevěrný

trampós, farsant

podvodný, podfukářský

pervers

zvrhlý, hanebný

orgullós d’una cosa

pyšný na co

vanitós

ješitný, domíšlivý

envejós

závistivý

indiferent

lhostejný, netečný

egoista

sobecký

descortès – insolent

neomalený, hrubiánský

groller

hrubý

cruel

krutý

descurós, negligent

ledabylý, nedbalý

desagradable

nepříjemný, protivný

intolerant

netolerantní

antipàtic

nesympatický

dropo, mandrós

líný, zahálčivý

avar, cobdiciós

lakomý, skoupý, hamižný

insensible

necitlivý

complicat

složitý, komplikovaný

Frases fetes:

Parts del cos

Anar amb peus de plom

Costar un ronyó

No tenir cara i ulls

No tenir sang a les venes

Passar la mà per la cara

Ficar-se de peus a la galleda

Tenir la mà trencada en una cosa

Ésser carn i ungla

A boca tancada no hi entren mosques

Tirar-s’ho a l’esquena

Arrufar el nas

Treure focs pels queixals

No arribar la sang al riu

Fer girar el cervell

Fer els ulls grossos

Donar un cop d’ull

Tocar el cor

Tocar de peus a terra

Ser un panxacontent

Deixar-hi els ulls

Posar el dit a l’ull

Posar els cabells de punta

Posar el cul com un tomàquet

Posar el coll

Tenir els ulls al clatell

Qualitats de l’ésser humà

Caure l’ànima als peus

Anar amb el cap sota l’ala

Arronsar les espatlles

Tenir fred de peus

Fer el pes

Fer escarafalls

Fer la viu-viu

Baixar del burro

No veure-hi de cap ull

Anar la processó per dins

No poder dir fava

Fer castells en l’aire

Tenir el cor robat

Fer festa grossa

Fer el borinot

Fer ais i uis

Veure de bon ull

Riure per sota el nas

Fer cada de tres déus

Ser sec com un clau

Ser alt com un sant pau

Ser sord com una campana

Text 1

El senyor Esteve Rodamitjana i Puigcerola havia travessat la ratlla de l’edat madura de la manera que bonament havia pogut. No es queixava mai de les punxades als genolls ni d’aquella mena d’anar-se-li’n el cap que l’afligia a vegades a l’hora de llevar-se, o a mig matí o a mitja tarda. Un orgull recòndit li vedava d’explicar les seves misèries als altres, però ell no s’enganyava pas. Cada dia, en afaitar-se, es contemplava una estona al mirall, sense fer-se il·lusions, amb un esperit crític ple d’objectivitat.

El nas li havia crescut sense concert: declinava, tendia a penjar, i queia pel cantó de les berrugues i de les taques sense concessions a l’estètica. Els ulls es tornaven molls i feien bosses a les parpelles que, per acabar d’adobar-ho, eren bosses de colors, entre el morat i un to blavenc, amb illes de gris i tocs vermells. I les galtes? Aquí sí que n’hi havia per desmoralitzar-se. Anaven prenent l’aire de butxaques d’una americana atrotinada i li produïen la impressió que, d’un moment a l’altra, s’haurien d’ajupir per collir-les de terra.

Els cabells no eren tan cridaners, es retiraven a manyocs com si abandonessin la lluita, però deixaven irresponsablement camp lliure, cada cop més a la descoberta, a un front que avançava sense que es pogués saber ben bé on volia anar. Del sotabarba i del coll ell mateix s’estimava més fer veure que no els veia, però eren allí i no se’n podia desentendre. D’una banda, hi havia espais que recordaven una pell d’elefant sense adobar, i de l’altra, ací i allà, apareixien unes protuberàncies flàccides que feien pensar en els nius de les erugues processionàries.  En resum, el senyor Rodamitjana era imparcial, just, i quan algú li deia que no aparentava l’edat que tenia, l’hauria esclafat a bufetades.

Pere Calders. Atordiments de la vida. In: Tots els contes. Barcelona: La Butxaca, 2008

Text 2

AUTORETRAT VERÍDIC PROMÈS A LA SENYORA LOLA S... i no enviat per excés del sentit del ridícul.

Alçada: 1 metre 74. Acceptant la classificació de Retzius, el meu crani tendeix notòriament a la braquicefàlla. Sóc un cap curt i afegiré que soc un cap gros. El meu cap està abundantment poblat de cabells. M’hauria estat absolutament indiferent no tenir-ne, però estic predestinat, segons una profecia formulada per un perruquer del carrer de Cavallers a la meva mare, quan jo era petit, a tenir cabells tota la vida. Fins a la mort, doncs, tindré cabells, I això haurà estat, per als meus progenitors, principalment un pretext d’orgull i de satisfacció positiu. És poca cosa, si voleu, però sempre val més d’acontentar-se amb el que hom té. No tinc pas un front espaiós, enorme, fugitiu, suggeridor (hipotètic) d’una poderosa intel·ligència, segons els tòpics de la novel·lística. Tinc un front normal, dret i vertical al pla de la terra. Els meus cabells no són pas completament rossos ni acusadament negres. Són un entremig. D’aquest front, tot baixant, se’n desprèn un nas que en altre temps fou molt correcte, finament dibuixat de cartílags. La forma del nas, me la vaig, però, destruir jo mateix, en una població de la costa de llevant on anàvem a estiuejar, un any per la festa major, jugant a l’arbre de la cucanya. Vaig arrabassar el trofeu del cap del pal, vaig guanyar el primer premi (un parell de pollastres) després d’haver passat fent equilibris estrambòtics per la corba enseuada i relliscosa de l’arbre llarguíssim. En trobar-m’hi al capdavall, vaig engrapar la bandera amb tan mala fortuna que vaig topar, de cara, amb el pal de la juguesca. Fou un terrible cop, paorosament sec. Em retiraren de l’aigua més mort que viu, sense coneixement, regalimant sang del nas i de la boca –el color de la sang és escandalós–, la cara tumefacta, morada, inflada monstruosament. Fractura dels ossos del nas, capolament dels cartílags. Tres setmanes al llit.

–I d’aquests pollastres, què en farem? –deia la família.

Dels poquíssims premis que he obtingut en el curs de la vida, aquest ha estat un dels més tristos. De llavors ençà, el meu nas, una mica aixafat d’un cantó, ha perdut la seva correcció inicial i no presenta el menor interès.

Sota les celles poblades i les pestanyes desproveïdes de llargada, de corba romàntica i de caient fascinador, els ulls, petits, tancats dins d’una incisió d’escletxa de guardiola, tenen una certa vivacitat, molta mobilitat, i son –segons m’han dit– molt impressionables, tant a la visió exterior com als reflexos interns. Són uns ulls sense educació i sense hipocresia, que em traeixen, sembla, a cada moment. Aquest defecte dels meus ulls és característic de les meves faccions, extremament mòbils –d’una mobilitat tan acusada que sempre que a algun amic dibuixant m’ha volgut fer un retrat de cara ho ha hagut de deixar córrer ràpidament. És trist no poder disposar d’unes faccions estàtiques, fixes i acadèmiques, d’un mecanisme facial impassible. Perquè, de què serveixen unes faccions així? ¿Què signifiquen? No crec pas que siguin un símptoma de sensibilitat important –com el front ample no és un símptoma d’intel·ligència segura, diguin el que diguin els novel·listes. Amb una cara tan mòbil, val més no moure’s de casa, abstenir-se de tot contacte amb la gent. Si no podeu dissimular els sentiments que els altres us provoquen –si no podeu dissimular les decepcions de les senyoretes-, val més retirar-se a la Tebaida de la misantropia. Crec que és un bon consell per a totes les persones que tenen la desgràcia de tenir unes faccions com les meves. D’altra banda, no podria pas dir de quin color tinc els ulls exactament. Són potser massa petits per a veure’ls clars. De vegades em semblen d’un negre gris amb un puntet brillant susceptible de donar un esclat viu.

Tinc la cara notòriament plana i els pòmuls amples i sortits. Això féu dir a alguns amics de Barcelona –i Màrius Aguilar ho escriví més tard en un diari– que jo semblo un rus del Mediterrani. L’observació em féu molta gràcia i vaig prendre peu en la comparació per a elaborar genealogia fantasista de la meva família. Segons aquest pedigree, descendeixo d’una gent de raça eslava, per no dir mongòlica, que fou capturada el segle xvi per una nau algeriana i alliberada davant d’aquestes platges per una fusta cristiana. Desembarcats batejats que foren, els meus avantpassats trobaren que, en aquest apis, s’hi estava tan bé que s’hi establiren definitivament. Alguns amics –i enemics– meus han arribat a inventar tants de detalls i a carregar la genealogia de tantes noticies entre absurdes i versemblants, que de vegades em sembla que quan en parlen s’arriben a creure el que diuen.

Josep Pla. Autoretrat verídic... In: El quadern gris. Barcelona:La Butxaca, 2012

Activitats:

Escriu el teu autoretrat. Pots utilitzar el textos 1 i 2 com a exemple.

Creus que l’aspecte físic d’una persona està relacionat amb el seu caràcter?

Creus que la veritable bellesa d’una persona es troba en el seu interior?

Es diu que les persones físicament més maques aconsegueixen millors feines. Estàs d’acord?

Quantes hores necessites per sentir-te bé?

Quan veus un noi o una noia, en què et fixes primer, en la seva cara o en el seu cos?

Creus que a la República Txeca la gent està molt preocupada pel seu cos?

Com és físicament la majoria de la gent en el teu país?

6. La salut i les malalties

1. No em trobo bé

Necítím se dobře

Com es troba?

Jak se máte?

em trobo (molt) bé

mám se (velmi) dobře

em trobo perfectament (força bé)

cítím se skvěle (docela dobře)

no sóc a la meva pell

nejsem ve své kůži

no em trobo bé

není mi dobře

estic indisposat

nejsem zcela zdráv, jsem indisponován

estic malalt

jsem nemocen

estic delicat de salut

jsem chatrného zdraví

el meu estat de salut empitjora

můj zdravotní stav se zhoršuje

el seu estat de salut és molt greu

jeho stav je velmi vážný

ésser a les acaballes

být v posledním tažěňí

Quin problema de salut té?

Jaké máte potíže?

símptomes d’algunes malalties

příznaky některých nemocí

Què li passa?

Co vám je?

On li fa mal?

Kde vás bolí, co vás bolí?

Em fa mal el cap, tinc mal al cap

Bolí mě hlava

Tinc migranya

Mám migrénu

Tinc mal al coll

Bolí mě krk

Em marejo

Mám závratě

Em roda el cap

Udělalo se mi špatně; mám závrať

Se’m regira l’estómac

obrací se mi žaludek

vomitar

zvracet

el vòmit

zvracení

desmaiar-se

omdlít

la inconsciència

bezvědomí

quedar-se sense alè

zůstat v bezvědomí, zůstat bez sebe

tornar en si

přijít k sobě

estar pàl·lid

být bledý

tenir mal aspecte, tenir mala cara

vypadat špatně

sagnar per la nariu

teče mi z nosu krev

tinc tos

mám kašel

em piquen els ulls

pálí mě oči

tinc febre

mám teplotu

el termòmetre marca 38 graus

teploměr ukazuje 38 stupňů

2. Malalties

Nemoci

contreure una malaltia

chytit nějakou nemoc, nakazit se nějakou nemocí

el bacil

bacil

el virus

virus

emmalaltir

onemocnět

vacunar (contra la diftèria)

očkovat (proti záškrtu)

la vacuna

vakcína

la vacunació

očkování, vakcinace

la malaltia aguda

akutní onemocnění

contagiosa

nakažlivá nemoc

crònica

chronická nemoc

mental

duševní, mentální onemocnění

greu

vážné onemocnění

lleu

lehké onemocnění

hereditària

dědičná nemoc

incurable

nevyléčitelná nemoc

mortal

smrtelná nemoc

infantil

dětská nemoc

interna

vnitřní onemocnění

professional

nemoc z povolání

el pacient

pacient

l’hipocondríac

hypochondr

estar al llit

ležet v posteli

prendre medicaments

užívat léky, brát léky

les pastilles

tablety, pilulky

prendre xarop contra la tos

vzít si trochu sirupu na kašel

malalties infantils

děstská onemocnění

la parotiditis

příušnice

el xarampió

spalničky

l’escarlatina

spála

la varicel·la

plané neštovice

la inflamació de l’orella, otitis

zánět středního ucha

la paràlisi infanti, la poliomielitis

dětská obrna

la rubèola

zarděnky

la tos ferina

černý kašel

la diftèria

záškrt

malalties per refredament

nemoci z nachlazení

refredar-se

nachladit se

ronquejar

chraptět

esternudar

kýchat

mocar-se

smrkat

tossir

kašlat

la tos

kašel

la grip

chřipka

tenir la grip

mít chřipku

el refredat

nachlazení, kašel a rýma

el constipat

rýma

l’angina

angina

la bronquitis

bronchitida

la pneumònia

zápal plic

l’accés de tos

záchvat kašle

agafar la grip

chytit, dostat chřipku

tenir penellons als peus

omrzly mu nohy

malalties de la civilització

civilizační choroby

l’apoplexia

mrtvice

l’atac d’apoplexia

záchvat mrtvice

l’embòlia cerebral

mozková mrtvice

l’infart de miocardi

infarkt myokardu

patir un infart

dostat infarkt

la hipertensió

hypertenze, vysoký krevní tlak

l’asma

záducha, astma

l’al·lèrgia

alergie

l’èczema

ekzém, vyrážka

la diabetis

cukrovka

altres malalties

jiná onemocnění

l’apendicitis

zánět slepého střeva

els càlculs biliars

žlučové kamínky

urinaris

močové kamínky

la nefritis

zánět ledvin

morir a causa d’un infart

zemřít na infarkt

ser al·lèrgic a una cosa

být alergický na co

l’úlcera d’estómac

žaludeční vřed

la diarrea

průjem

l’estrenyiment

zácpa

enverinar-se

otrávit se

el verí

jed

la intoxicació

otrava (plynem, alkoholem)

la hepatitis

hepatitida, žloutenka

la lepra

malomocenství, lepra

la pesta

mor

el tifus

tifus

el còlera

cholera

el paludisme, la malària

malárie

la tuberculosi

tuberkulóza

el raquitisme

křivice

el reumatisme

revmatismus

la meningitis

zápal mozkových blan

el càncer

rakovina

el tumor maligne

zhoubný nádor

benigne

nezhoubný nádor

la bogeria, la demència

šílenství

el manicomi

blázinec

la discapacitat

postížení

ser cec

být slepý

perdre la vista

oslepit

prèsbita

dalekozraký

miop

krátkozraký

guenyo

šilhavý

borni

jednooký

tartamut

koktavý

tartamudejar

koktat

sordmut

hluchoněmý

sord

hluchý

mut

němý

paralític

paralytik

impedit

zmrzačený, chromý

invàlid

invalida

coix

kulhavý, kulhavý člověk

manc

jednoruký, jednoruký člověk

geperut

hrbatý, hrbáč

3. L’accident

úraz

la ferida, la lesió

rána, zranění

sobreviure a un accident

přežít nehodu

patir una ferida (greu)

utrpět (vážné) zranění

estar en coma

být v komatu

fracturar-se, trencar-se la cama

zlomit si nohu

la fractura

zlomenina

contusionar

pohmoždit

la contusió

pohmoždění, pohmožděnina

l’hematoma

krevní výron

tòrcer-se

vyvrtnout si

dislocar-se

vymknout si, vykloubit si

luxació

vykloubení

cremar-se amb una cosa

spálit se o co

la cremada (de primer grau)

popálenina (1. stupně)

escaldar-se

opařit se

la butllofa

puchýř

tallar-se

pořezat se, říznout se

caure

upadnout

trencar-se una dent

vyrazit si zub

el bony

boule

blau

modřina

tenir un ull de vellut

má modrofialové oko (modřinu)

m’ha mossegat un insecte

bodnul mě nějaký hmyz

se m’ha inflat el turmell

opuchl mi kotník

la inflor

otok, opuchlina

sagnar

krvácet

pèrdua de sang

krvácení, ztráta krve

em surt sang

teče mi krev

els primers auxilis

první pomoc

salvar la vida a una persona

zachránit život komu

Campi qui pugui!

zachraň se, kdo můžeš!

prestar els primers auxilis

poskytnout první pomoc

l’auxili

pomoc

Auxili!, Socors!, Ajudeu-me!

Pomoc!

ressuscitar

Oživit, vzkřísit k životu

la respiració artificial

umělé dýchání

la respiració boca a boca

dýchání z úst do úst

embenar la ferida

obvázat ránu

la bena

obvaz

encanyar

dát do dlah

aplicar una compresa

přiložit obklad

la compresa

obklad

enguixar una cama

dát nohu do sádry

el guix

sádra

l’emplastre

náplast

aplicar un emplastre

přiložit náplast

el cotó fluix

vata

la gasa esterilitzada

sterilní obvaz, gáza

la llitera

nosítka (pro nemocné)

l’ambulància

sanitka, ambulance, záchranka

4. A l’hospital

v nemocnici

el centre sanitari

zdravotní středisko

el portalliteres

nosič nosítek s nemocným

l’hospital

nemocnice

la policlínica

poliklinika

la clínica

klinika, sanatorium

el servei d’urgències

lékařská pohotovost

el metge de guàrdia

službu konajicí lékař

la sala de espera

čekárna

el consultori

ordinace

les hores de consulta

ordinační hodiny

el laboratori

laboratoř

l’habitació

pokoj

el pacient

pacient

el pijama

pyžamo

la bata

župan

les sabatilles

bačkory

el llit

postel

la tauleta

stolek

la història clínica

klinický obraz

la cadira

židle

la cadira de rodes

invalidní vozíček

les crosses

berle

la infusió

infuze

a la consulta del metge

u lékaře

l’assistència mèdica

lékařská péče

el sèrum

sérum

anar al metge

jít k lékaři

atendre a una persona

pečovat o někoho

curar a una persona

léčit někoho

la infermera

zdravotní sestra

l’examen mèdic

lékařská prohlídka

la recepta

předpis

el cirurgià

chirurg

el quiròfan

operační sál

l’instrumental quirúrgic

chirurgické nástroje

operar

operovat

l’operació

operace

Frases fetes:

Curar-se en salut

Fer visita de metge

Tenir una salut de cavall

Estar fet una olla de cols

No estar gaire catòlic

Deixar algú com un drap brut

Text 1

Creure’s malalt

L’ansietat per la salut és un trastorn psicològic que fa creure a l’afectat que té greus problemes de salut. La persona té sensacions reals al seu cos que indiquen que alguna cosa no funciona bé. Convençut que pateix una malaltia, se’n va al metge angoixat per obtenir un diagnòstic, que en aquest cas, descarta cap malaltia física. Els símptomes que han disparat l’alerta desapareixen per un període de temps, però al cap de pocs dies tornen a sortir i desencadenen noves angoixes en la persona que els pateix. Els indicis de preocupació es poden despertar a partir de certes manifestacions corporals com poden ser pigues, petites ferides, tos, batecs del cor, moviments involuntaris o sensacions físiques no molt clares. La persona que es creu malalta pensa que són manifestacions de malalties greus com un càncer, la sida o un infart. Aquest és un procés psicològic que comença amb una preocupació excessiva per la salut i que té moltes gradacions. Forma part dels anomenats trastorns amb síndromes somatoformes i provoca que la persona afectada somatitzi les seves angoixes sobre el seu cos. En els casos més greus, l’obsessió per la salut pot arribar a inhibir la capacitat de l’individu per fer front a la vida quotidiana i per gestionar les malalties comunes. En aquest cas, el trastorn pot ser ja considerat una malaltia mental.

Perfil de l’afectat

Encara que els afectats per un trastorn d’ansietat per la salut no tenen un perfil definit, el problema es presenta amb més freqüència en homes entre 30 i 40 anys, i en dones entre 40 i 50 anys. També en les persones que han viscut abans una malaltia greu o han crescut en un entorn familiar centrat en la malaltia. Les característiques psicològiques i de comportament comunes són:

– Es preocupen constantment per la salut i tenen un nivell d’autovigilància del cos exagerat.

– Sovint parlen de malalties i símptomes a les persones del seu entorn i als desconeguts. – Busquen i dediquen molta atenció a les informacions sobre malalties i consulten diversos especialistes sanitaris.

– Poden anar reiteradament als serveis d’Urgències dels hospitals.

– Es fan autoexploracions cercant símptomes de malalties.

– Solen sofrir ansietat i estrès i prioritzen les sensacions negatives del cos per sobre de les positives.

– Tenen pors i temors per la seva integritat física i canvien sovint d’estat d’ànim.

– Alguns afectats eviten visitar un metge per por que els confirmi els seus temors sobre les malalties.

– El patiment físic i psicològic és real, tot i no tenir un origen físic contrastat.

– Tenen poca resistència al dolor físic i el sobredimensionen. Una petita ferida pot convertir-se en tot un drama.

– En alguns casos, l’afectat pot automedicar-se de manera desmesurada i sense consultar el metge. En d’altres, pot evitar prendre cap fàrmac per por que li produeixi efectes adversos o una nova malaltia.

Dr. Roger Vinyeta. Creure’s malalt. In: http://www.fersalut.cat/salut/creures_malalt.html, datum zhédnutí 13. října 2014.

Text 2

Addicció al sol

És l’estiu, i probablement moltes persones passin uns dies a la platja realitzant activitats diverses, entre les quals prendre el sol. A la dècada de 1940 es va iniciar la moda de tenir la pell bronzejada, un senyal que inicialment era indicatiu de l’estatus econòmic d’aquella persona que es podia permetre passar uns dies de vacances. Abans, però, era just al contrari, i encara és així en alguns països: la pell blanca es considerava més elegant perquè volia dir que la persona no havia d’estar exposada al sol per guanyar-se la vida. Ara ja no és cap indicatiu d’estatus, però la moda es manté, motiu pel qual a finals de la dècada de 1970 es van desenvolupar els aparells de rajos UVA. La llum solar presenta beneficis indubtables sobre la salut, però també perjudicis evidents, atès que l’exposició al sol incrementa la probabilitat de tenir càncer de pell. Fins fa poc es pensava que bronzejar-se era únicament una moda, però s’ha vist que, a més, els rajos ultraviolats causen addicció. Diversos estudis mostren que fins al 70% dels usuaris habituals dels aparells d’UVA podrien ser-ne addictes. Un treball que s’acaba de publicar a la revista Cell explica l’origen d’aquesta addicció.

Els beneficis del sol van ser descoberts pels grecs i romans, que van encunyar el terme “helioteràpia” i van dissenyar els primers solàriums. Ajuda a fabricar vitamina D i és molt eficaç en determinats processos dolorosos que afecten els ossos, la musculatura i les articulacions, atès que exerceix un lleuger efecte sedant. A més produeix una agradable sensació de benestar general, motiu pel qual és una de les teràpies més utilitzades contra la depressió als països nòrdics.

Tanmateix, també incrementa la probabilitat de tenir càncer de pell, en funció de l’estona que hom hi estigui exposat, el tipus de pell i l’ús de protectors solars adequats. Malgrat que aquest efecte indesitjat sigui àmpliament conegut, la seva incidència augmenta un 3% any rere any, a causa d’una exposició excessiva als rajos ultraviolats. Quan aquesta radiació toca la pell interactua amb el material genètic i provoca un increment de mutacions, algunes de les quals afavoreixen la formació de tumors. El mateix sistema genètic detecta aquests danys, i intenta protegir l’ADN activant la producció d’un pigment fosc que bloqueja els rajos ultraviolats, la melanina. Aquest és el motiu pel qual l’exposició al sol i a les làmpades solars bronzeja la pell.

Quan els rajos ultraviolats toquen la pell, les cèl·lules comencen a fabricar una proteïna anomenada proopiomelanocortina, que es fragmenta en diversos trossos. Un d’ells constitueix l’anomenada hormona estimuladora dels melanòcits, que són les cèl·lules que produeixen la melanina, i les commina a fer-ne. Un altre, tanmateix, forma l’anomenada endorfina beta. Les endorfines són uns neuropèptids opioides que interaccionen amb uns receptors del cervell, i generen sensació de benestar. Moltes drogues interactuen també amb aquests mateixos receptors. En el cas de la llum del sol i dels aparells d’UVA, l’activació del sistema opioide permet explicar la sensació de benestar i l’efecte sedant, i també que en algunes persones especialment propenses els causi addicció, una dependència física com si fos una droga. Prendre el sol amb molta moderació i sempre amb productes protectors és agradable i bo, però sens dubte aquest poder addictiu se suma a la moda del bronzejat per explicar aquest malaurat increment de casos de càncer de pell.

David Bueno i Torrens. Addicció al sol. In: http://www.elpuntavui.cat/noticia/article/7-vista/8-articles/764778-addiccio-al-sol.html, datum uveřejnění 14.07.2007

Activitats:

– Què fas per mantenir-te sa/sana?

– Quins símptomes tenen el refredat i la grip? Com es curen?

– Tens al·lèrgia a alguna cosa? Com t’afecta en la teva vida diària?

– Què aconsellaries a una persona que vol aprimar-se?

– Creus que els serveis sanitaris funcionen bé en el teu país?

– Quina opinió tens sobre les medicines alternatives?

– Quant de temps dediques a fer algun exercici físic cada setmana? Creus que és suficient?

– Acostumes a estar malalt o malalta sovint?

– Tens costum de llegir els prospectes de les medecines que et recepten els metges?

– Et mareja la vista de la sang o l’olor d’alguns productes sanitaris? Quina relació tens amb els centres i el personal mèdic?

– Quins remeis tens a casa per a les digestions pesades? I per al mal de cap?

– Com funciona el sistema de salut del teu país?

7. La roba i la moda

la roba

oděv

la peça de roba

kus, část oděvu

vestir-se (bé/malament)

oblékat se (vkusně/nevkusně)

posar-se la roba

obléci se

descalçar-se

zout se

treure’s la roba

svléci si

calçar-se

obouvat se

arreglar-se

upravit se

Quin número de peu té?

Jakou máte velikost bot?

estar arreglat

být upravený

anar a la moda

vypadat moderně

estar de moda

být v módě

passar de moda

vyjít z módy

la revista de moda

módní časopis

la desfilada de moda

módní přehlídka

estar boig per la moda

být posedlý módou

s’ha d’anar a la moda

je třeba jít s módou, sledovat módu

1. El taller de costura

u švadleny, v krejčovské dílně

la modista

švadlena

el sastre

krejčí

el tallador

střihač (krejčí)

el dissenyador

návrhář

el fotògraf

fotograf

la model

modelka

el maniquí

krejčovská panna

refer un vestit

přešít šaty

allargar

popustit, prodloužit

escurçar

zkrátit

eixamplar

rozšířit

estrènyer

zúžit

sargir

látat

el pegat

záplata

cosir

šít

la costura

šev

prendre mides

měřit

les mides

míry

brodar

vyšívat

el brodat

výšivka

emprovar

zkoušet

arreglar

upravit

les eines i utensilis de la cosidora

potřeby švadleny

la màquina de cosir

šicí stroj

el cosidor

šicí stůl, křejčovský stůl

l’agulla de cap

špendlík

l’agulla

jehla

l’aguller

jehelníček

el fil

nit

enfilar (el fil a l’agulla)

navléknout nit do jehly

el guix (de sastre)

(krejčovská) křída

la cinta mètrica

(krejčovský) metr

el didal

náprstek

el motllo, el patró

střih

les estisores

nůžky

tallar el vestit segons el patró

nastřihat šaty podle střihu

tallar el fil de la tela

střihnout látku po niti

esfilagarsar

roztřepit (okraj látky)

el vestit d’home i de dona

oblek a šaty

usat

nošené

gastat

obnošené

de mal gust

nevskusné

un model discret

nenápadné šaty

cridaner

nápadné

atractiu

atraktivní, přitažlivé

atrevit

odvážné

extravagant

extravagantní

senzill

jednoduché, střízlivé

el vestit confeccionat

konfekční oblek, konfekční šaty

el vestit a mida

oblek šitý na míru

el coll

límec

la solapa

klopa

el puny

manžeta

la butxaca interior

náprsní kapsa

de darrera

zadní kapsa

l’escot

výstřih

la màniga llarga

dlouhý rukáv

curta

krátký rukáv

el botó

knoflík

cordar els botons

zapnout (knoflíky)

el trau

knoflíková dírka

la cremallera

zip

el plec

záhyb, záševek

el ribet

lem, lemování

el folre

podšívka

la tela, el teixit

látka

fina

tenká

gruixuda

silná

de llana

vlněná

de cotó

bavlněná

de lli

lněná

de fibra artificial

z umělého vlákna

d’un color

jednobarevná

la seda

hedvábí

el vellut

samet

el ras

satén

el tafetà

taft

la pana

manšestr

la felpa

froté materiál

el teixit elàstic

pružný materiál

la punta de coixí

krajka

folrar (amb)

podšít (čím)

el teixit a quadres

čtverečkovaný, kostkovaný materiál

florejat

květinový

amb puntets

s puntíky

el llenç

plátno

2. Els colors

barvy

negre

černý

gris

šedý

blanc

bílý

groc

žlutý

vermell

červený

blau

modrý

verd

zelený

marró

hnědý

taronja

oranžový

violeta

fialový

rosa

růžový

clar

světlý

fosc

tmavý

pàl·lid

bledší odstín

colors vius

živé barvy

blau cel

bleděmodrý

3. La roba

oblečení

roba d’estar per casa

domácí oblečení

la camisa de dormir

noční košile

el pijama

pyžamo

el barnús

župan

la peça de roba esportiva, el xandall

tepláky

la roba interior

spodní prádlo

el sostenidor

podprsenka

les calces

dámské kalhotky

l’eslip (pl. els eslips)

slipy

els calçotets

spodky

la samarreta

tričko

(de senyora)

košilka

(d’home)

nátělník

la lligacama, la garrotera

podvazky

la cotilla

korzet

les enagües

spodnička, kombiné

les mitges de seda

hedvábné punčochy

de niló

nylon

sense costures

bezešvé punčochy

carrera a les mitges

puštěná očka na punčoše

el mitjó

ponožka

un parell de mitjons

pár ponožek

roba de dona

dámské oblečení

l’abric

kabát, plášť

l’abric de pell

kožich

folrat de pell

podšitý kožešinou

el gavany, el sobretot

svrchník

el vestit

kostým

de dues peces

kostýmové šaty

d’etiqueta

vycházkové oblečení

fet a mida, de confecció

šaty na míru

de festa

sváteční šaty

de nit

večerní šaty

de gala

slavnostní oblečení

d’embarassada

mateřské, těhotenské šaty

de núvia

svatební

regional

kroj

la jaqueta

sako, kábátek

la caçadora

bunda

la faldilla

sukně

pantaló

kalhotová sukně

recta

rovná

estreta

úzká

de vestit

šatová

la brusa

halenka

la brusa camisera

košilová halena

el pul·lòver, el jersei

svetr

el davantal

zástěra

el conjunt

komplet

l’impermeable

nepromokavý plášt; pláštěnka

la caputxa

kapuce

el vestit de bany de dues peces

dvoudílné plavky

el banyador

plavky vcelku

els pantalons curts, les bermudes

krátké kalhoty, šortky

roba d’home

pánské oblečení

el vestit d’home

pánský oblek

encreuat

dvouřadý oblek

la granota de mecànic

montérky

la jaqueta i el pantaló

sako a kalhoty

la ratlla del pantaló

nažehlený puk

el pantaló a ratlles

proužkované kalhoty

la jaqueta encreuada

dvouřadové sako

el coll de la jaqueta

límec na saku

la camisa

košile

la corbata

kravata

l’armilla

vesta

el frac

frak

l’esmòquing

slavnostní oblek

l’abric d’entretemps

převlečník, svrchník

d’estiu

letní kabát

d’hivern

zimní kabát

el coll de pel

kožešinový límec

l’anorac

bunda (zimní)

la jaqueta esportiva

sportovní sako

el pantaló de golf

kratší kalhoty, golfky

accessoris per al cap

pokrývka hlavy

el barret de tela

látkový klobouk

de senyora

dámský

de palla

slaměný klobouk

d’ala ampla

se širokou střechou

de copa

cylindr

de bolet

buřinka

la flor artificial

umělý květ

el vel

závoj, rouška

l’agulla del barret

špendlík do klobouku

la gorra d’esport

sportovní čepice

amb visera

čepice se štítkem, šiltovka

de pell

kožešinová čepice

de casa

domácí čepice

la boina

baret, rádiovka

la boina de llana

pletená čepice

el mocador (per al cap)

šátek

el calçat

obuv

els cordons

tkaničky

lligar els cordons

zavázat tkaničky

deslligar els cordons

rozvázat

la sabata baixa

polobotky

de cuir

kožené boty

d’esports

sportovní boty

sense cordons

bez tkaniček

de ball, de nit

večerní boty

amb sivella

se sponkou

botes altes

kozačky, vysoké boty

de goma

gumáky, holínky

per a la feina

pracovní boty

les sabatilles

domácí boty, trepky

la xancleta

přezůvka, koupací obuv

les plantofes

papuče

la sandàlia

sandál

els mocassins

mokasíny

l’espardenya

plátěnka, konopný střevíc

el calçat de luxe

luxusní obuv

la solera (de suro)

podrážka (korková)

el taló alt

podpatek vysoký

la plantilla

vložka do bot

el betum

krém na boty

la sabata de xarol

lakový střevíc

4. Els accessoris de moda

módní doplňky

les joies

šperky

el joier

šperkovnice

les arracades

náušnice

el collar de perles

perlový náhrdelník

las pedres precioses

drahé kameny, drahokamy

el brillant

briliant

el granat

granát (kámen)

el robí

rubín

el safir

safir

l’esmaragda

smaragd

l’àgata

achát

el medalló

medailón

el braçalet, la polsera

náramek

el collaret

řetízek na krk

la cadena del rellotge

řetízek na hodinky

l’anell de brillants

briliantový prsten

l’agulla de pit

brož

el mocador

šátek na krk

els guants

rukavice

la bufanda

šála

el paraigües

deštník

el cinturó

pásek

el maniguet

rukávník

5. Els productes de bellesa

krášlící prostředky

el perfum

parfém

el coloret

červeň na tváře

la pols

pudr

empolvorar-se

pudrovat se

la crema per a la cara

pleťový krém

l’esmalt d’ungles

lak na nehty

el dissolvent

odlakovač

el pintallavis

rtěnka

el maquillatge

líčení (obličeje), make up

el xampú

šampon

la gomina

lak na vlasy

Frases fetes:

Nedar i guardar la roba

Abaixar-se els pantalons

Portar els pantalons

Cagar-se a les calces

Ésser un calces/calçasses

Portar les calces

Afluixar l’armilla

Anar folrat/calent d’armilla

Anar fluix d’armilla

Aixecar la camisa

Canviar de camisa

Deixar-hi la camisa

No tocar la camisa a la pell

Ser cul i camisa

Jugar-se la camisa

Anar amb una sabata i una espardenya

No arribar a la sola de la sabata

Ser un sabatot

Posar-s’ho per barret

Treure’s el barret

Anar/viure de gorra

Fer mans i mànigues

Anar en mànigues de camisa

Fer màniga ampla

Filar prim

Fil per randa

Ser un llepafils

Posar fil a l’agulla

Embolicar la troca

No fer peça

Haver-hi mala peça al teler

Quedar-se per vestir sants

Gratar-se la butxaca

Text 1

Barcelona, 11 de gener de 2002.

Resum d’intervencions dels espectadors a la pregunta d’actualitat del dia sobre els famosos i famoses que pitjor vesteixen:

En Jordi, de Torelló, pensa que la infanta Helena vesteix de pena, contràriament a la creença popular de què vesteix molt bé. No li agraden en absolut els barrets que acostuma a portar, típics de les cultures anglosaxones.

La Maria Teresa, d’Olesa de Montserrat, diu que la Duquessa d’Alba hauria d’encapçalar el rànquing de dones més mal vestides del món, i en canvi, pensa que la Isabel Preysler vesteix prou bé, que és molt elegant. Pensa que la Infanta Helena i l’Infanta Cristina vesteixen igual de malament.

L’Àfrica, d’Arenys de Munt, pensa que l’Ágata Ruiz de la Prada vesteix horrorosament, perquè va amb uns colors i unes formes massa llampants, en canvi la Penélope Cruz vesteix amb una gran elegància.

La Núria, de Barcelona, pensa que l’Ana Obregon, va sempre estreta, embotida i “apretada”, i porta uns colors que mai combinen. La més ben vestida, segons la Núria, és la Paloma Cuevas, que vesteix molt bé i és molt guapa.

La Núria, de St Pol de Mar, pensa que la Marujita Díaz, provoca mals de panxa quan mires els vestits que porta. La més ben vestida segons la Núria, és la Isabel Preysler.

La Fàtima, de Barcelona, pensa que la Bibi Andersen és la pitjor, perquè per la seva edat va massa agosarada i crida l’atenció en excés.

La Montse de Cornellà de Llobregat, diu que la Duquessa d’Alba, amb les seves faldilles de quadres i jerseis de flors s’ho hauria de fer mirar. Hauria d’anar una mica més clàssica. L’Helena Garcia Melero vesteix molt bé.

L’Àngela, de Caserres, diu que la famosa que pitjor vesteix és la Victòria Abril, amb mitjons i faldilles estrambòtiques... La Judith Mascó és la més ben vestida.

En Josep Maria, de St. Cugat del Vallès, pensa qui pitjor arreglada va és, sens dubte, la Duquessa d’Alba que ha demostrat no tenir gust per res. No sap vestir-se i amb els diners que té, bé podria llogar-se un estilista que l’eduqués en el món de l’estètica. La més ben vestida és la Júlia Roberts

Pregunta d’actualitat. In: http://www.tv3.cat/connexions/act1101.htm, datum zhlédnutí 13. 10. 2014

Text 2

Cada període històric ha marcat una manera de vestir. A través de la indumentària s’expressen els costums i la filosofia de les persones, les seves necessitats, les exigències socials i el gust, que han anat variant durant les diferents èpoques.

Si ens centrem en el període d’entreguerres, veiem que la Primera Guerra Mundial va comportar una transformació en el vestir; la indumentària femenina es va haver d’adaptar als nous rols que exigien agilitat, comoditat i llibertat de moviments. Les dones assumien feines abans exercides només per homes, i requerien una indumentària pràctica. Aquest fet va fer que també comencessin a gaudir d’una certa llibertat econòmica i s’esdevingués un canvi en els costums socials: algunes dones podien treballar als matins i a la nit, sortir, ballar i divertir-se.

Tot això va comportar una revolució en la història de la moda. El cos femení s’alliberava de la sobrecàrrega de complements de l’època anterior i la dona vestia més sòbria, seguint una silueta tubular influenciada pel Cubisme, amb línies planes i rectes i una cintura lliure. En quant al cabell, s’estilava portar-lo tallat ben curt, à la garçonne.

Coco Chanel, amb el seu estil senzill, oferia una roba perfectament adequada a aquestes noves dones, modernes i pràctiques. Chanel va promoure un nou estil, un nou tipus de dona, juvenil i activa. Algunes de les aportacions destacades de Coco Chanel van ser el seu tailleur o vestit jaqueta, l’escurçament de la faldilla, l’ús dels pantalons femenins, l’adaptació del vestit d’esport a la vida urbana, l’ús de les joies i les pells barates, la bijuteria de luxe i les sabates planes. També va utilitzar el gènere de punt com a teixit d’exterior i va fer del color negre el color de l’elegància. Tenia com a base la sobrietat i la comoditat, l’elegància basada en el confort.

Altres dissenyadores com Jeanne Lanvin, Madeleine Vionnet, Elsa Schiaparelli, Jenny o Madame Grès i dissenyadors com Paul Poiret o Jean Patou, entre d’altres, van destacar per les seves creacions i van liderar la moda a París durant el període 1920-1939.

La moda començava a convertir-se en una obsessió per a totes les dones, també per la influència d’una premsa femenina creixent. Revistes com Vogue i Harper’s Bazaar van contribuir a difondre l’ interès popular per la moda i fer-la més accessible. Aquestes revistes van difondre ràpidament les creacions de les principals cases de moda donant-los així el màxim de publicitat. Altres revistes que publicaven la moda d’aquests anys van ser: Les Élégances Parisiennes, La Gazette du Bon Ton, Art Goût Beauté. A nivell català trobem la revista de modes i de la llar La Dona Catalana.

Revistes de moda dels anys 20 i 30 (fragment). In: http://www.cdmt.es/revistes-de-moda-dels-anys-20-i-30/, datum uveřejnění 18.09.2013

Activitats:

– T’agrada fixar-te en la manera com es vesteix la gent? Segueixes les tendències de moda?

– Quina roba et poses en aquestes situacions:

• Un dia al camp

• Un dia a la platja

• Un sopar romàntic

• Una entrevista de feina

• Per anar a la discoteca

• Per anar a dormir

– Algun cop t’ha causat algun problema la teva forma de vestir?

– Ets una persona que té l’armari ple de roba o que té només l’imprescindible?

– Creus que es pot saber com és una persona per la seva forma de vestir?

– Què opines de les botigues de roba de segona mà?

– On t’agrada comprar la roba, en una botiga petita, en un mercat al carrer, en grans superfícies...?

– Pares atenció a la roba que portes i que tot faci joc?

– Com ha de ser un armari rober, perquè sigui pràctic. Ha de tenir molts o pocs prestatges? Ha de tenir molts calaixos?

8. La natura

1. La Terra

Země

el globus terraqüi

zeměkoule

el nucli terrestre

zemské jádro

l’escorça terrestre

zemská kůra

el continent

kontinent

Astrologia– astronomia

el sistema solar

sluneční soustava

el Sol

Slunce

Mercuri (m.)

Merkur

Venus (m.)

Venuše

La Terra

Země

Mars

Mars

Júpiter (m.)

Jupiter

Saturn (m.)

Saturn

Urà (m.)

Uran

Neptú (m.)

Neptun

la Lluna:

Měsíc

lluna nova

nový

mitja lluna

půlměsíc

lluna creixent

dorůstající Měsíc

lluna minvant

ubývající Měsíc

lluna plena

úplněk

eclipsi total

úplné zatmění

eclipsi parcial

částečné zatmění

la sortida del sol

východ slunce

la posta de sol

západ slunce

les constel·lacions australs

konstelace hvězd

la Creu del Sud

Jižní kříž

l’Óssa Major

Velký vůz

l’Óssa Menor

Malý vůz

la Via làctia

Mléčná dráha

els signes del zodíac

znaky zvěrokruhu

Àries

Beran

Taure

Býk

Gèminis

Blíženci

Càncer

Rak

Lleó

Lev

Verge

Panna

Llibra

Váhy

Escorpió

Štír

Sagitari

Střelec

Capricorn

Kozoroh

Aquari

Vodnář

Peixos

Ryby

predir el destí

předpovědět osud

la cartografia

kartografie

el mapa geogràfic

zemepisná mapa

polític

politická mapa

el mapamundi

mapa světa

l’eix de la Terra

zemská osa

el paral·lel

rovnoběžka

el meridià

poledník

l’equador separa els hemisferis

rovník odděluje polokoule

l’hemisferi nord/sud

severní/jižní polokoule

el tròpic de Càncer

obratník Raka

de Capricorn

obratník Kozoroha

el cercle polar àrtic

severní (arktický) polární kruh

antàrtic

jižní (antarktický) polární kruh

el Pol Nord

severní pól

Sud

jižní pól

la zona glacial

oblast věčného ledu

temperada

mírné pásmo

subtropical

subtropické pásmo

tropical

tropické pásmo

els quatre punts cardinals

čtyři světové strany

el sud

jih

l’oest

západ

el nord

sever

l’est

východ

el nord-est

severovýchod

el nord-oest

severozápad

el sud-oest

jihozápad

el sud-est

jihovýchod

el Pròxim Orient

Blízký východ

l’Orient Mitjà

Střední východ

l’Orient Llunyà

Dálný východ

el grau

stupeň

la longitud

délka

la latitud

šířka

el compàs

kompas

la brúixola

busola

els continents

světodíly

Europa (f.)

Evropa

Àsia (f.)

Asie

Àfrica (f.)

Afrika

Oceania (f.)

Oceánie

Amèrica (f.) del Nord

Severní Amerika

Central

Střední Amerika

del Sud

Jižní Ameirika

les regions polars

polární oblasti:

l’Àrtic

Arktida

l’Antàrtida

Antarktida

d) la hidrosfera

el mar

moře

l’oceà

oceán

l’Oceà Atlàntic

Atlantický oceán

Pacífic

Tichomořský oceán

Índic

Indický oceán

Glacial Àrtic

Severní ledový oceán

Glacial Antàrtic

Jižní ledový oceán

el mar Mediterràni/la mar Mediterrània

Středozemní moře

Bàltic

Baltické moře

Negre

Černé moře

del Nord

Severní moře

Mort

Mrtvé moře

alta mar

širé moře

el far

maják

la platja

pláž

la costa

pobřeží

l’onada

vlna

l’escuma

pěna

el penya-segat

skalní útes

el golf

záliv

la badia

zátoka

la península

poloostrov

l’istme

šije

l’illa

ostrov

l’illot

ostrůvek

el Golf de Biscaia

Biskajský záliv

l’Estret de Gibraltar

Gibraltarský průliv

la Península Ibèrica

Iberský poloostrov

les Illes Balears

Balearské ostrovy

l’arxipèlag

souostroví

el riu

řeka

el rierol

potok

la riba

břeh

la font

pramen

la presa

přehrada

el dic

hráz; jez

el llac

jezero

la llacuna

jezírko

l’estany

rybník

aigua salada

slaná voda

aigua dolça

sladká voda

de font

pramenitá

potable

pitná

de pluja

dešťová

mineral

minerální

termal

léčivá

el navegant

mořeplavec

donar la volta al món

objet, obeplout svět

la superfície terrestre

zemský povrh

el turó

kopec

la muntanya

hora

la serralada

pohoří

la cresta

hřeben (hory)

l’altiplà

náhorní rovina

el cim

vrcholek (zasněžený)

l’allau

lavina

escalar

zlézt (horu)

l’escalador

horolezec

l’alpinisme

horolezectví

el congost

průsmyk

el precipici

propast

el canó

la vall

údolí

el peu d’una muntanya

úpatí hory

el vessant – la pendent

stráň, svah

la cova

jeskyně

la plana

rovina

la terra baixa

nižina

les catàstrofes naturals

přírodní katastrofy

la sismologia

seismologie

l’ona sísmica

seismická vlna

l’epicentre

epicentrum

el sismògraf

seismograf

l’activitat volcànica

sopečná činnost

el volcà extint

vyhaslá sopka

el volcà actiu

činná sopka

el cràter

kráter

el corrent de lava

proud lávy

el despreniment

sesuv

el diluvi

potopa, záplava, povodeň

l’incendi

požár

l’huracà

hurikán

l’ecologia

ekologie

el medi ambient

životní prostředí

la contaminació

znečištění

la conservació – la protecció de la naturalesa

zachování, ochrana přírody

el deteriorament ecològic

zhoršení, poškození životního prostředí

les emissions

emise

el producte químic nociu

škodlivá chemická látka

el material radioactiu

radioaktivní materiál

les deixalles radioactives

radioaktivní odpad

la radiació ultraviolada

ultrafialové záření

el forat a la capa d’ozó

ozonová díra

l’aerosol

aerosol

l’efecte hivernacle

skleníkový efekt

l’escalfament de l’atmosfera, del planeta

oteplování atmosféry, zeměkoule

2.Fauna

Zvěř

l’animal domèstic

domácí zvíře

salvatge

divoké zvíře

carnívor

masožravé zvíře

herbívor

býložravé

insectívor

hmyzožravé

omnívor

všežravé

aquàtic

vodní

diürn

denní

nocturn

noční

indòmit

nezkrotný

el mamífer

savec

la caça major

vysoká (zvěř)

alimentar-se (de)

živit se (čím)

devorar

žrát

atacar

útočit

caçar

lovit

mossegar

kousnout

rugir

řvát

bordar

štěkat

miolar

mňoukat

udolar

výt

els animals tenen

la cua

ocas

les crineres

hříva (koňská)

el musell

čumák, čenich

l’ullal

tesák; kel

la trompa

chobot

la cornamenta

parohy

les potes

nohy (zvířecí)

les banyes

rohy

la peülla

kopyto, pazneht

l’urpa

tlapa, pracka; dráp

les ungles

(paz)nehty

el pèl, el pelatge

srst

la madriguera

pelech, doupě, nora

l’estable

stáj (pro dobytek)

la cavallerissa

stáj (koňská)

les plomes

peří

les ales

křídla

el bec

zobák

les urpes

drápy, pařáty

l’esperó

ostruha

la cresta

hřebínek

el niu

hnízdo

l’ou

vajíčko

les antenes, els tentacles

tykadla

el fibló

žihadlo

las aletes

ploutve

les escames

šupiny

els animals de cria

domácí zvířata

els animals domèstics

domácí zvíře (papoušek, křeček atp.)

el mascle

samec

la femella

samice

el bou

vůl

la vaca

kráva

el vedell

tele

el brau

býk

el cavall

kůň

l’euga

klisna

el poltre

hříbě

l’ase - el ruc

osel

la somera

oslice

el porc

prase

la truja

prasnice

el garrí

sele

el moltó

beran

l’ovella

ovce

el xai

jehně

el boc

kozel

la cabra

koza

el cabrit

kůzle

el gos

pes

la gossa

fenka

el cadell

stěně

el gat

kocour

la gata

kočka

el gatet

kotě

les aus de corral

drůbež

el gall

kohout

la gallina

slepice

el pollastre

kuře

el gall d’indi

krocan

la pioca

krůta

el paó

páv

la paona

el colom

holub

l’oca

houser

l’ànec

kačer

els animals del bosc

lesní zvířata

el cérvol

jelen

el cabirol

srnec

la daina

daněk

el mufló

muflon

el porc senglar

divočák

l’isard

kamzík

la cabra salvatge

kozorožec; horská koza

el ren

sob

la guineu

lišák

el llop

vlk

la llebre

zajíc

el conill

králík

l’esquirol

veverka

el rosegador

hlodavec

l’eriçó

ježek

el teixó

jezevec

la fagina

kuna

la marmota

svišť

la guineu

liška

la lloba

vlčice

el cargol

šnek, hlemýžď

el topo

krtek

l’escurçó

zmije

l’ocell de rapinya

dravec (pták)

el mussol

výr; sova

l’àguila

orel

el falcó

sokol

el xoriguer

poštolka

la rata

krysa

el ratolí

myš

el picot

datel

el corb

havran

els animals aquàtics

vodní zvěř

el dofí

dolfin

la tonyina

tuňák

la balena

velryba

el tauró

žralok

el llenguado

mořský jazyk

la morena

muréna, mořský úhoř

el lluç

treska

l’anxova

sardinka

la medusa

medúza

la llagosta

humr

l’escamarlà

mořská rak

el cranc

krab

l’estrella de mar

mořská hvězdice

el pop

chobotnice

la sèpia

sepie

les cloïsses

slávky jedlé

la tortuga

želva

la gavina

racek

el corb marí

kormorán

el pingüí

tučňák

el parc zoològic

zoologická zahrada

la gàbia

klec

la girafa

žirafa

l’elefant

slon

el camell

velbloud

el dromedari

dromedár

l’antílop

la zebra

zebra

la gasela

l’hipopòtam

hroch

el rinoceront

nosorožec

el búfal

buvol

l’ós panda

medvěd panda

bru

medvěd brtník, hnědý medvěd

polar

polární medvěd

rentador

mýval

l’estruç

pštros

el cangur

klokan

el rèptil

plaz

la tortuga

želva

el llangardaix

ještěr

el cocodril

krokodýl

el caiman

kajman, aligátor

la iguana

leguán

la serp (verinosa)

had (jedovatý)

la colobra

užovka

la fera

šelma

el lleó

lev

el tigre

tygr

el lleopard

leopard

la pantera

pantera

el puma

puma

el mico

opičák

el ximpanzé

šimpanz

el goril·la

gorila

el lleó marí

lachtan, lvoun

la foca

tuleň

l’elefant marí

mrož; rypouš sloní

els insectes

hmyz

la libèl·lula

vážka

el saltamartí

koník luční

l’escorpí

štír, škorpión

el pugó

mšice

el poll

veš

la puça

blecha

l’escarabat

chrobák; skarabeus

la marieta

slunéčko sedmitečné

la papallona nocturna

noční motýl, můra

blanca

bělásek

el cuc

červ, larva

la paparra

klíště

la aranya

křižák

la formiga

mravenec

l’abella

včela

la vespa

vosa

altres aus

jiné ptáctvo

ocells cantaires

zpěvné ptactvo

l’au migratòria

stěhovavý pták

l’ocell rapinyaire

dravec (pták)

els ocells indígenes

domorodé ptactvo

el tord

drozd

l’oreneta

vlaštovka

el blauet

ledňáček (říční)

l’estornell

špaček

l’oriol

žluva

el gaig

sojka

la cadernera

stehlík

l’hortolà

strnad zahradní

el rossinyol

slavík

l’alosa

skřivan

la gavina

racek

ocells exòtics

exotické ptáctvo

el papagai

papoušek žako

l’ocell del paradís

rajka

el colibrí

kolibřík

3. Flora

l’arbre

strom

l’arbust, la mata, el matoll

keř, křoví, porost

el tronc

kmen, pařez

la capçada

koruna (stromu)

les arrels

kořen

la branca

větev

la pinya

smrková šiška

la fulla

list

la fullareda

listoví; listí

la resina

smůla, pryskyřice

esgrogueir

žloutnout

talar

kácet stromy

la tala d’arbres

kácení stromů

repoblar

zalesnit

fer ombra

stínit

ombrós

stinný

el bosc impenetrable

neproniknutelný les

l’albereda

alej

arbusts i arbres ornamentals

okrasné keře a stromy

la rosa

růže

el roser

růžový keř; růžový sad

el gessamí

jasmin

la magnòlia

magnolie

l’arç blanc

hloh

la rosa silvestre

planá růže, šípková růže

los arbres fruiters

ovocné stromy

la pomera

jabloň

la perera

hrušeň

el cirerer

třešeň (strom)

el guinder

višeň

la prunera

švestka (strom)

el presseguer

broskvoň

l’albercoquer

meruňka

la figuera

fikovník

el plataner

banánovník

el taronger

pomerančovník

el mandariner

mandarinkovník

els arbres de fronda

listnaté stromy

la noguera

ořech (strom)

l’avellaner

lískový keř

el castanyer

kaštan

l’ametller

mandlovník

el roure

dub

el faig

buk

l’àlber

topol

el freixe

jasan

l’om

jilm

el til·ler

lípa

el salze

vrba

el bedoll

bříza

els arbres de varietat conífera

jehličnaté stromy

l’avet

smrk

el làrix

modřín

el pi

borovice

el cedre

cedr

la sequoia

sekvoj

el teix

tis

el ginebre

jalovec

la flor

květina

la planta

rostlina

la menta

máta

la mala herba

plevel

l’herba

rostlina, bylina, tráva

la tija

lodyha, stopka, stonek

el calze

kalich

el pètal

okvětní plátek

l’estam

tyčinka

el pistil

pestík

la poncella

pupenec, poupě

el grífol

odnož, výhonek; růžové poupě; mladý stromek

l’espina

trn

l’herbari

herbář; botanik

agafar flors

trhat květiny

plantar flors

sázet květiny

emmarcir

zvadnout

fer bona olor

vonět

fer mala olor

páchnout

les herbes medicinals

léčivé rostliny

el bruc

vřes

la lavanda

levandule

el romaní

rozmarýn

la camamilla

heřmánek

la farigola

mateřídouška

el trepó

divizna

el safrà

šafrán

la prímula

prvosenka

la rosella

vlčí mák

la sàlvia

šalvěj lékařská

l’ortiga

kopřiva

la verònica

rozrazil

el trèvol

jetel

la campànula

zvonek

la campaneta blanca

sněženka

el lliri

kosatec

la violeta

fialka

el pensament

maceška

la margarida

sedmikráska; kopretina

el clavell

karafiát

el ranuncle

blatouch

el nomoblidis

pomněnka

el cactus

kaktus

la figuera de moro

opuncie, nopál

els cereals i plantes industrials

obiloviny a některé průmyslové plodiny

la colza

řepka

el gira-sol

slunečnice

el blat de moro

kukuřice

el cotó

bavlna

el lli

len

el jute

juta; jutovník

l’olivera

olivovník

el sèsam

sezam

els cereals

obiloviny

la civada

oves; ovesná kaše

el sègol

žito; žitné zrno

l’ordi

ječmen

el blat

obilí; pšenice

els bolets

houby

el fong

houba; klobouček hub

els bolets verinosos

jedovaté houby

anar a caçar bolets

jít na houby

l’agàric

bedla

el xampinyó

žampión

Frases fetes:

Ser l’ase dels cops

Ficar la banya

Pujar-li la mosca al nas

Ésser una gata maula

Perdre bous i esquelles

Una flor no fa estiu

El gat escaldat d’aigua tèbia fuig

Fer el negoci d’en Robert amb les cabres

Fer volar coloms

Fer florir

Fer l’ànec

Ser un gat vell

Ser un ull de poll

Ser flors i violes

Passar la nit del lloro

Passar bou per bèstia grossa

Hi ha gat amagat

Tenir llengua d’escorpí

Text 1

Quines preguntes haig de fer-me abans d’adquirir un animal de companyia

Un animal de companyia pot arribar a viure de 10 a 15 anys, de vegades més. Durant tot aquest temps necessitarà atenció, que tinguis cura d’ell i que l’estimis. Com que tot aquest temps formarà part de la família, tots heu d’estar d’acord en el moment d’adquirir-lo. Incorporar-lo a la teva vida no ha de ser només un impuls, sinó un acte pensat i meditat.

Quant de temps podré passar amb ell?

Els gossos són animals sociables i necessiten de la teva companyia.

Quant espai li puc proporcionar?

Has de considerar que, en cas de disposar d’una llar petita, hauràs de dedicar-li molt de temps a fi que pugui fer exercici fora de la llar.

Quina quantitat de diners puc gastar per ell?

Hauràs de comprar-li menjar, dur-lo al veterinari, censar-lo i identificar-lo, portar-lo a la perruqueria canina, comprar-li alguna cosa extra i reposar tot el que pugui fer malbé.

Quant exercici li puc proporcionar?

Si tens poc temps, tria animals petits i poc actius que tinguin prou amb l’exercici que poden fer dins de casa o en passeigs curts. Has de tenir en compte que no sempre els gossos petits són menys actius ni el grans més actius. Tria bé.

Sóc capaç de cuidar-lo?

L’educació és important a fi que no causi molèsties al veïnat i, alhora, perquè no et molesti també a tu. Si els gossos no reben una correcta educació, de vegades els propietaris poden arribar a plantejar-se l’eutanàsia. No arribis mai a aquest extrem. Sabies que la majoria d’eutanàsies són degudes a problemes de comportament?

On el deixaré si surto de vacances?

És important saber que el teu gos no sempre podrà viatjar amb tu. Has de pensar que, quan tu viatgis, necessitaràs una altra llar on deixar-lo, o si estàs disposat a pagar-li una residència canina.

Quines preguntes haig de fer-me abans d’adquirir un animal de companyia. In: http://www.aspb.cat/quefem/animalscia/preguntes.htm, datum zhlédnutí 13.10.2014

Text 2

Llegeix aquests consells sobre com estalviar aigua:

El clima mediterrani, dominant a Catalunya, es caracteritza per una època de sequera a l’estiu i a l’hivern i unes pluges irregularment distribuïdes al llarg dels mesos de primavera i tardor. Per tant, l’aigua és un recurs escàs a casa nostra.

No malbaratar-la és avui un dels principals reptes ambientals. En l’àmbit domèstic i laboral, contribuirem decisivament a estalviar-ne si modifiquem alguns hàbits.

Un ús més racional d’aquest element essencial per a la vida garantiria l’abastament d’aigua en el futur.

1. És convenient tancar l’aixeta quan no necessites l’aigua, com per exemple mentre t’ensabones a la dutxa o quan et rentes les dents. Quan et rentes les dents amb l’aixeta oberta, llences uns 12 litres d’aigua.

2. Les fuites incrementen el consum d’aigua en milers de litres. Quan detectis una pèrdua d’aigua a les aixetes, a les cisternes o a les conduccions d’aigua, avisa ràpidament el teu lampista habitual. Sempre serà més econòmic reparar les fuites que haver de pagar per una aigua que no es consumeix.

3. El vàter no s’ha de fer servir de paperera. A més d’abocar-hi substàncies que embruten, malgastaràs aigua inútilment. Els residus sòlids higiènics, com compreses, gases i cotó, obstrueixen les plantes de tractament d’aigües residuals, les depuradores. Cada cop que estires la cadena del WC per llançar-hi un cotó o un paperet, desaprofites 10 litres d’aigua.

4. Instal·la sistemes d’estalvi d’aigua a les aixetes, com airejadors o limitadors de cabal. Permeten reduir el consum d’aigua a la meitat sense reduir-ne l’eficàcia.

5. Els nous models de vàter disposen de cisternes igual d’eficients i de menor capacitat (6 litres en comptes de 10), sistemes d’interrupció que permeten tallar la sortida de l’aigua, i sistemes de doble descàrrega per escollir el cabal d’aigua que volem. Busca el Distintiu de garantia de qualitat ambiental que identifica productes que estalvien aigua.

6. En comprar una rentadora o un rentavaixella, comprova que tinguin un consum baix d’aigua i d’energia. Hi ha models que regulen el consum segons la càrrega, o que tenen una opció d’estalvi d’aigua. Quan els facis servir, omple’ls bé i estalviaràs prop d’un 25 % d’aigua.

7. Cada cop que et banyes utilitzes uns 200 litres d’aigua. Millor dutxar-se que banyar-se.

8. No aboquis l’oli de cuina per la pica: porta’l a una deixalleria. Pot contaminar l’aigua, afavoreix la formació d’escuma i potencia la proliferació d’organismes que dificulten la depuració de l’aigua.

9. Rega les plantes al matí ben d’hora o al vespre. Evita regar-les durant les hores de més calor, ja que augmenta l’evaporació i es perd una part important de l’aigua.

10. Tant als jardins com a l’interior dels edificis, les plantes i els arbustos mediterranis tenen una menor necessitat d’aigua. A les zones de gespa, i sobretot a l’estiu, convé mantenir una mida més alta per conservar la humitat del sòl. Això redueix la necessitat de reg i permet estalviar aigua.

11. A l’hora de netejar el cotxe, és preferible dur-lo al rentacotxes. Un rentacotxes consumeix entre 20 i 30 litres d’aigua que, normalment, es reutilitzen després d’un procés senzill de depuració propi. Si rentes el cotxe amb la mànega d’aigua, en 10 minuts pots consumir 200 litres d’aigua. També estalviaràs molta aigua si fas servir una galleda i una esponja.

Generalitat de Catalunya. Departament de Medi Ambient. Tu i l’estalvi d’aigua. In: http://www10.gencat.cat/mediamb_tma/microsite/docs/TMA01PDF.pdf, datum zhlédnutí 13. 10. 2014

Activitats:

– Com és la natura de la República Txeca?

– Com és el clima en el teu país?

– Creus que ha canviat la consciència ecològica en els últims anys?

– Creus que fa uns anys es contaminava més que ara?

– Hi ha persones que pensen que el canvi climàtic està provocat per l’ésser humà i d’altres que creuen que són cicles naturals. Tu què en penses?

– Quins consells donaries per estalviar energia elèctrica?

– Quina és la teva relació amb el reciclatge?

– Quin és l’animal o insecte que més angúnia, fàstic o repulsió et fa i per què?

– Quins són els avantatges i els inconvenients de tenir un animal domèstic com ara un gos o un gat?

– Quines comparacions entre les qualitats de les persones i els animals coneixes? Saps si es poden aplicar també en català? Per exemple: ser fort com un lleó.

– Com s’haurien de tractar els animals de granja destinats al consum humà, com ara els porcs, els ànecs, les gallines?

– T’agrada anar a caçar bolets? Per què? Creus que és una activitat sostenible? Creus que s’hauria de cobrar una taxa per anar a caçar bolets?

9. El temps

l’observació del temps

l’observatori

observatoř

les observacions meteorològiques

meteorologická pozorování

la meteorologia

meteorologie

el meteoròleg

meteorolog

el baròmetre

barometr

el pluvímetre

dešťoměr

el termòmetre

teploměr

Fahrenheit (212 graus centígrads)

Fahrenheitův teploměr

centígrad (100 graus)

Celsiův t.

la temperatura augmenta

teplota stoupá

descendeix

teplota klesá

el termòmetre marca 10 graus

teploměr ukazuje 10 stupňů

hi ha 10 graus sota zero

je 10 pod nulou

quin temps fa?

jaké je počasí?

fa calor

je horko

fred

je zima

bon temps

je hezky

mal temps

je škaredě

molt de vent

je velký vítr

sol

svítí slunce

vent

fouká

tinc calor, tinc fred

je mi horko, je mi zima

l’arc de Sant Martí

duha

el desglaç

obleva

la boira

mlha

la rosada

rosa

el tro

hrom

el llampec

blesk

la tempesta

bouřka

la pluja

déšť

plovisquejar

mrholit

el plugim

mrholení

la bassa

kaluž

la pedra, la calamarsa

krupobití

cau pedra

padají kroupy

el temps borrascós

bouřlivé počasí

ventós

větrné počasí

plujós

deštivé počasí

el temps millora, empitjora

počasí se zlepšuje, se zhoršuje

el cel està serè – clar

nebe je jasné

està escampant

se vyjasňuje

tapat, ennuvolat

nebe je zatažené, oblačné

estrellat

nebe je hvězdnaté

el cel s’està tapant, ennuvolant

nebe se zatahuje

les estacions de l’any

roční období

la primavera

jaro

l’estiu

léto

la tardor

poidzim

l’hivern

zima

el solstici d’estiu

letní slunovrat : del 21 al 22 de juny

el solstici d’hivern

zimní slunovrat : del 21 al 22 de desembre

l’equinocci

rovnodennost

d’estiu

letní rovnodennost : el 20 de març

de tardor

podzimní rovnodennost : el 22 de setembre

el temps durant les quatre estacions

počasí běhěm čtyř ročních období

a la primavera

... na jaře

el sol comença a escalfar

sluníčko začíná hřát

la neu es desfà

sníh taje

les flors comencen a florir

květiny začínají kvést

els arbres broten

stromy raší

la natura es desperta

příroda se probouzí

a l’estiu

... v létě

el sol crema

slunce žhne, pálí, praží

el sol pica

slunce bodá

busquem l’ombra

hledáme stín

suem

se potíme

fa una calor molt intensa

je příšerné vedro

podem agafar una insolació

můžeme dostat úžeh

es formen tempestes

jsou bouře

trona

hřmí

llampega

blýská se

a la tardor

... na podzim

el cel està ennuvolat, tapat

nebe je oblačné, zatažené

plou sovint

často prší

hi ha boira

je mlha

plovisqueja

mrholí

plou a bots i barrals

leje jako z konve

la pluja referma

déšť sílí

la pluja torrencial

liják

xàfec, ruixat

průtrž mračen

el vent

zvedá se vítr

el vent esdevé més fort

vítr sílí

el vent afluixa

vítr slábne

bufa vent del sud

vane od jihu

del nord

vane od severu

de mar

vane od moře

de terra

vane od vnitrozemě

el vendaval, la ventada

prudký závan větru

la brisa

vánek, větřík, bríza

el nom del vent a Catalunya

vítr v Katalánsku

Tramuntana

vítr ze severu

Gregal

vítr ze severovýchodu

Llevant

vítr z východu

Xaloc

vítr z jihovýchodu

Migjorn

vítr z jihu

Garbí

vítr ze severozápadu

Ponent

vítr ze západu

Mestral

vítr ze severozápadu

a l’hivern

v zimě

fa fresca

je chladno

fa un fred glacial

je ledová zima

fa un fred horrorós

je příšerná zima

tenim fred als peus

je nám zima na nohy

ens peten les dents

cvakám zuby, drkotají mi zuby

no traiem el nas de casa

nevystrčime nos (z domu)

glaça

mrzne

el glaç

led

la glaçada

náledí

el gebre

jinovatka

el caramell

rampouch

una gruixuda capa de gel

silná vrstva ledu

una fina capa de gel

tenká vrstva ledu

neva sovint

sněží často

la neu

sníh

cauen flocs de neu

padají sněhové vločky

juguem amb boles de neu

hrajeme si se sněhovými koulemi

fem ninots de neu

postavíme sněkuláky

el clima

podnebí

el clima tropical

tropické podnebí

subtropical

subtropické podnebí

temperat

mírné podnebí

continental

kontinentální podnebí

marítim

přímořské p.

la zona (tropical, etc.)

oblast, pásmo (tropická atd.)

fred glacial

chladné, ledové podnebí

2. El temps passa

čas plyne

a) la divisió del temps des del punt de vista

děleni času z hlediska...

... dels geòlegs

geologů

l’era arcaica

prahory

l’era primària – paleozoica (300 milions d’anys)

prvohory

l’era secundària – mesozoica (150 milions d’anys)

druhohory

l’era terciària – cenozoica (60 milions d’anys)

třetihory

l’era quaternària (2– 3 milions d’anys);

čtvrtohory; objevuje se člověk

... dels arqueòlegs

archeologů

l’Edat de Pedra

doba kamenná

del Bronze

doba bronzová

del Ferro

doba železná

... dels historiadors

historiků

l’ Edat Antiga

starověk

Mitjana

středověk

Moderna

novověk

la cronologia

chronologie

l’era cristiana

křesťánský letopočet

abans de Crist (a. de C.)

před naším letopočtem

després de Crist (d. de C.)

našeho letopočtu

el calendari

kalendář

el sistema de divisió del temps

systém dělení času

el calendari romà

římský kalendář

julià

juliánský kalendář

gregorià

gregoriánský kalendář

el mil·lenni

tisíciletí

el segle

století

el segle XX, XXI...

20., 21. století

l’any

rok

el mes

měsíc

gener

leden

febrer

únor

març

březen

abril

duben

maig

květen

juny

červen

juliol

červenec

agost

srpen

setembre

září

octubre

říjen

novembre

listopad

desembre

prosinec

el semestre

pololetí

el trimestre

čtvrtletí

la setmana

týden

els dies de la setmana

dilluns

pondělí

dimarts

úterý

dimecres

středa

dijous

čtvrtek

divendres

pátek

dissabte

sobota

diumenge

neděle

la setmana laboral

pracovní týden

el cap de setmana

víkend

quan?

kdy?

abans-d’ahir l’altre

předpředevčírem

abans-d’ahir

předevčírem

ahir

včera

avui

dnes

demà

zítra

demà passat

pozítří

d’avui en vuit

ode dneška za týden

al dia següent

následující den

d’avui a demà

do zítřka

avui en dia

v současné době

fa una setmana

před týdnem

fa uns quants dies

před několika dny

el dia

den

les parts del dia

la matinada

svítání

a trenc d’alba

za svítání, za rozbřesku

el matí

ráno, dopoledne

pel matí

ráno, dopoledne (kdy)

el migdia

poledne

al migdia

v poledne

la tarda

odpoledne

a la tarda

odpoledne (kdy)

el vespre

stmívání, soumrak

al vespre

večer

la nit

noc

a la nit

v noci

l’hora

hodina

el minut

minuta

el segon

vteřina

Quina hora és?

Josep M. L’hora tradicional catalana. In: http://commons.wikimedia.org/wiki/File:Hores.jpg?uselang=ca, datum zhlédnutí 13.10.2014. Pod licencí Creative commons CC BY-SA 3.0 (viz http://creativecommons.org/licenses/by-sa/3.0/legalcode).

És la una en punt

je přesně jedna hodina

Tot just han tocat les dotze

právě odbilo 12 hodin

el rellotge

hodiny, hodinky

les busques

ručičky od hodinek

l’esfera

ciferník

com un rellotge

včas, jak hodinky

el rellotge de sol

sluneční hodiny

el rellotge de sorra

přesýpací hodiny

el despertador

budík

donar corda al rellotge

natáhnout hodinky

matinar

vstávat brzo ráno

a quina hora et lleves?

v kolik vstáváš?

a quina hora te’n vas a dormir?

v kolik jdeš spát?

aquest rellotge avança

hodinky se předcházejí o několik minut

aquest rellotge retarda

hodinky se zpožďují o několik minut

tard

pozdě

d’hora

brzy

aviat

brzo

just a temps

včas

el més aviat possible

co nejdříve

després de molt de temps

po dlouhé době

ara

teď

ara mateix

teď hned

després

potom

d’aquí a una estona

za chvíli

en un tancar i obrir d’ulls

v okamžiku

en ple dia

za bílého dne

en plena nit

uprostřed noci

la data

datum

quin dia som avui?

kolikátého je dnes?

avui és onze de setembre

dnes je 11. září

la Diada de Catalunya

Národní den Katalánska

Frases fetes:

Haver-hi mala maror

Fer el seu agost

Fer dissabte

Fer tronar i ploure

Hi ha més dies que llonganisses

Text 1

Llegeix la següent previsió del temps i digues a quina estació de l’any i mes podría fer referència:

Estat del cel

Cel serè o poc ennuvolat en general, amb l’arribada d’alguns núvols alts pel sud del territori. A més, a partir de mig matí també n’arribaran de mitjans pel terç sud que deixaran el cel entre mig i molt ennuvolat. A la tarda creixeran nuvolades a punts de muntanya que localment deixaran el cel molt ennuvolat.

Precipitacions

A la tarda s’espera alguns ruixats a punts del Pirineu, Prepirineu interior del quadrant nord-est, i de forma més aïllada també en són possibles a d’altres punts del prelitoral. Seran d’intensitat feble o puntualment moderada, localment forts. Acumularan quantitats entre minses i poc abundants, puntualment abundants.

Temperatures

Les temperatures màximes seran similars o pujaran lleugerament, i oscil·laran entre 18 i 23 ºC al Pirineu i entre 22 i 27 ºC a la resta del territori.

Visibilitat

Serà bona en general, malgrat que de fins a primera hora del matí hi haurà bancs de boira i boirina a planes i fondalades de l’interior.

Vent

Fins a mig matí bufarà vent fluix i de direcció variable a l’interior amb estones de component nord fluix al litoral. A partir de llavors s’imposarà el component sud i est al litoral i interior del quadrant nord-est, i el component sud i oest a la resta del territori, fluix amb cops moderats en general. Independentment bufarà tramuntana entre fluixa i moderada amb algun cop fort al nord de la Costa Brava.

Text 2

El clima

S’ha tractat de desvalorar el clima en tant que factor principalíssim de la vida humana. Personalment crec el contrari.

He nascut a l’Empordà Petit. Vaig marxar de casa a deu o dotze anys, per anar a estudiar el batxillerat a Girona. En la gran quantitat d’anys que van d’aquesta data fins a l’acabament de la guerra civil peninsular, no vaig tornar a casa més que per passar-hi escasses temporades. Ni en la meva infància, ni en aquest enorme grapat d’anys, no vaig fixar-me mai en el clima. No recordo haver-lo observat mai. D’ençà del meu retorn definitiu –una quarantena d’anys– m’he decantat més a observar-lo. He escrit molts papers sobre el clima de l’Empordà Petit. Havent viscut sempre en una casa a quatre vents –el mas Pla de Llofriu–, no he tingut cap obstacle a mirar-lo.

El clima de l’Empordà Petit és absolutament diferent del de les comarques frontereres, l’Alt Empordà, la Selva i el Maresme. En totes aquestes comarques hi ha un factor climàtic dominant. A l’Alt Empordà, la majoria dels dies i les nits de l’any domina una forma o altra de vent del nord, per entendre’ns, la tramuntana. En les altres dues comarques, el factor dominant de gairebé tots els dies de l’any és el sud-oest, o sigui el vent de garbí. És clar que hi bufen altres vents de duració escassa: el gregal o el llevant i d’altres. Són vents de duració limitada. És a dir: no són dominants. Un vent dominant no vol pas dir que bufi permanentment de la mateixa direcció. Vull dir que una bona part del dia en fa.

A l’Empordà Petit no hi ha cap vent dominant. És un espai en el qual es produeix el xoc continuat dels vents del sud i dels vents del nord, un camp de lluita, vull dir d’agonia entre aquests dos corrents aeris contraris. En aquesta còsmica dialèctica, de vegades guanya l’un, de vegades guanya l’altre, però sempre guanya l’un o l’altre. Si guanya l’un és perquè, naturalment, té més força. Però aquest cedeix i de seguida guanya el de sentit contrari.

Tots els climes són monòtons, però quan tenen un element dominant tendeixen a l’estabilitat. Si hom té el cos per a adaptar-s’hi, la monotonia esdevé normal i saludable. Si no hi ha cap dominant i s’hi produeix la lluita a què hem al×ludit, la monotonia climàtica prové de la varietat d’una successió inacabable, probablement de mils i mils anys, a causa del contrast. No és una monotonia sempre igual. És la monotonia de la varietat, que pot ser tan monòtona com l’altra, dins la qual l’adaptació és més costosa i menys saludable. En aquest sentit és un clima horripilant i molt desagradable.

Des de mitjan tardor, tot l’hivern i començament de primavera, el procés de formació d’aquesta lluita és sempre igual. S’entaula el vent de garbí. De seguida arrossega grans quantitats de núvols blancs sobre el litoral. El primer dia, arribat el capvespre, para. Però de vegades no para i bufa tota la nit, i l’endemà sempre igual. La duració d’aquest predomini és incerta; però, si dura una mica, la caiguda d’una ruixada és gairebé assegurada. Quan bufa el vent del sud, el baròmetre baixa. Però, de sobte, el baròmetre comença a pujar. El vent del nord vol entaular-se. Sobre el Pirineu s’agombola un gran volum de núvols negres. Sobre les muntanyes es produeix un ull de cel clar. El vent, ja entaulat al Rosselló, vol entrar per l’ull sobre aquesta comarca. De vegades ho fa amb una impetuositat impressionant. No respecta res, xiula, entra en tots els forats, no té cap obstacle. Els

núvols negroides que hi havia sobre les muntanyes, se’ls emporta cap al sud, els esqueixa amb un furor insospitat. El cel queda net, blau lúcid i clar. La tramuntana del nord-oest, que és el mestral, és la més forta i freda, sobretot a l’hivern, que s’abat sobre el Canigó nevat i glaçat. La tramuntana de l’estrella polar o del nord pur, potser no és tan dramàtica ni tan crua. És la tramuntana que en diem de Roses. La tramuntana de la vall del Roine, o nord-est, ens ve del mar i segueix sobretot el litoral. És la que té més tendència a portar pluja. Les tramuntanes d’hivern solen ser llargues: poden durar quatre o cinc dies, tot i que diuen que ara s’han escurçat. Deixen el país en un estat de convalescència desgraciat. Són fredes, fortes i desagradables. Entren a dins de les cases com si res. Són difícilment defensables. Les tramuntanades poden portar pluges, i de vegades abundants. Però arriba un moment que el baròmetre es dóna a la baixa. De seguida es veu, al sud, una gropada de núvols blancs i apareix el vent de garbí entaulat. I comença el predomini invers, fins que el baròmetre es torna a posar a l’alça i es produeix el domini contrari. I així estem, fa mils i mils d’anys, i el que durarà.

És la monotonia de la varietat. Quan fa vent de garbí, la gent s’encongeix, té mal de cap, migranya, depressió, una espècie de malenconia desagradable i aclaparadora. Moltes persones se’n ressenten; el vent les fa patir. La tramuntana, quan no és llarga i impetuosa –vull dir la tramuntaneta–, té alguns partidaris: és un aire tònic, positiu, que fa caminar dret, que fa venir gana, que remunta la vida. Si és forta –i, per tant, freda –enerva i desespera la gent. Si en fa a mitjan tardor, la gent diu: ja som a l’hivern. Si a mitjan primavera: tornem a l’hivern.

Aquesta monotonia alternada indefectiblement que existeix en aquest rodal fa centenars i centenars de decennis crea un paratge únic, de lluita o agonia còsmica persistent, que és molt pitjor, per a la naturalesa humana, que els climes que tenen una faceta dominant que sempre són més favorables a l’adaptació. La possibilitat d’adaptar-se a l’alternació monòtona és molt més difícil. És un clima que fa patir, que desgavella tota normalitat.

Josep Pla. Notes del capvesprol. Obra completa, volum 35. Barcelona: Edicions Destino, 2014

Activitats

– Quina estació de l’any prefereixes? Per què?

– Fes una descripció del temps a la República Txeca en cada estació de l’any.

– Fes una previsió meteorològica actual.

– Quines activitats a l’aire lliure pots fer a cada època de l’any?

– De quin signe del zodíac ets? T’identifiques amb la teva descripció?

– Quines precaucions cal adoptar a casa quan hi ha una tempesta elèctrica?

10. La literatura

els gèneres literaris

literární žánry

les belles lletres

beletrie

la prosa

próza

la poesia

poezie

el teatre

divadlo

la literatura

literatura

rosa

růžová knihovna

especialitzada

odborná

didàctica

didaktická

infantil

dětská

juvenil

pro mládež

la prosa

próza

l’obra en prosa

prozaické dílo

el prosista

prozaista

el subgènere

podžánr

la novel·la

román

històrica

historický

social

sociální

psicològica

psychologický

realista

realistický

naturalista

naturalistický

utòpica

utopický

fantàstica

fantastický

rosa

růžový

epistemològica

epistemologický

d’aventures

dobrodružný,

de ciència ficció

sci-fi

policíaca

detektivka

la novel·la curta/breu

krátký román

el novel·lista

romanopisec

el conte

povídka

el relat breu

krátký příběh

el conte de fades/infantil

pohádka

la llegenda

legenda

el mite

mýtus

la mitologia

mytologie

l’assaig

esej

l’assagista

esejista

el tractat

traktát

el llibre de viatges

cestopis

la biografia, l’autobiografia

biografie, autobiografie

el diari, la memòria

deník, paměti

la crònica

kronika

la faula

bajka

la poesia, el poeta, la poetessa

poezie, básník, básnířka

lírica, èpica, dramàtica

lyrická, epická, dramatická

el poema

báseň

l’oda, l’elegia, l’Ègloga

óda, elegie, ekloga

la sàtira, l’epigrama, l’epitalami

satira, epigram, epithalamia

el sonet

sonet,

l’epopeia, el cantar de gesta, el romanç

epos, epická báseň, romance

la mètrica, el vers

metrika, verš

l’al·literació

aliterace

la rima

rým

regular x irregular

pravidelný x nepravidelný

consonant x assonant

konsonantní x asonantní

rimen els parells i queden lliures els imparells

sudé verše a liché zůstávají bez rýmu

el dístic

dvojverší

l’octosíl·lab

osmislabičný

l’hendecasíl·lab

jedenáctislabičný

l’alexandrí

alexandrin

el vers lliure

volný verš

la sinèresi x dièresi

syneréza x dierese

l’estrofa

sloka

el drama, l’obra de teatre

drama, divadelní hra

l’oratori

oratorium

el sermó

kázání

la composició

kompozice

la gènesi literària

literární geneze

el missatge de la novel·la

poselství románu

la intenció, f. artística

umělecký záměr

el punt de vista/la perspectiva

hledisko / pohled

el tractament del tema

pojetí tématu

el contingut, la forma

obsah, forma

el tema, el motiu

téma, motiv

el subtema, l’argument

vedlejší téma, argument

l’ambientació

atmosféra

la línia argumental/el fil narratiu

děj / příběh

la tècnica narrativa

technika vyprávění

el pla/ nivell narratiu

plán / úroveň vyprávění

el ritme lent, ràpid, gradual

pomalé tempo, rychlé, gradující

vertiginós, regular, dinàmic

závratné, pravidelné, dynamické

l’al·lusió a un fet històric

odkaz na historický skutek

l’esment d’un esdeveniment

zmínění události

la categoria narrativa

kategorie vyprávění

el temps, l’espai, el personatge

čas, prostor, postava

el narrador, la veu narrativa

vypravěč, hlas vypravěče

la presentació, el nus

prezentace, zápletka

el desenllaç, la digressió

rozuzlení, odbočka

l’estructura de l’obra, l’apartat

struktura díla, část

el material lingüístic

jazykový materiál

el recurs literari

literární zdroj

el trop

tropus

la hipèrbole

nadsázka

la personificació

ztělesnění

l’antítesi

protiklad

la creació

tvorba

centrar-se en/concentrar-se en una idea

zdůraznit / soustředit se na myšlenku

enfocar un problema

zaměřit se na problém

partir d’un fet

vycházet ze skutečnosti

basar-se en un esdeveniment

na základě události

inspirar-se en

nechat se inspirovat

estar inspirat per

být inspirován (kým, čím)

tractar de, sobre, sobre un personatge històric

pojednávat o historické postavě

retratar, descriure, pintar

líčit, popisovat, barvitě popisovat

oferir una visió/imatge

poskytnout představu / obraz

l’estudi, la investigació

studium, výzkum

evocar, donar vida a una escena

vyvolat, ztvárnit scénu

animar

povzbudit

detectar, buscar les arrels d’alguna cosa

zjistit, hledat kořeny něčeho

el personatge principal/secundari

hlavní postava / vedlejší

esquemàtic, estereotipat, pla,

schematická, stereotypní, neutrální

complex, ben perfilat

komplexní, prokreslená

positiu, idealitzat, mitificat

pozitivní, idealizovaná, mytizovaná

poc convincent

nepřesvědčivá

el protagonista

hrdina/představitel

l’antagonista

antihrdina

ser, estar concebut segons una visió

být pojat podle nějaké vize

ser el contrapunt negatiu

negativní protiklad

el paral·lelisme entre personatges

paralely mezi postavami

l’estil minuciós, polit

precizní styl, vytříbený

treballat, mediocre

vypracovaný, průměrný

barroer, artificial

surový, umělý

alambinat, complicat

vypilovaný, složitý

complex, senzill

komplexní, jednoduchý

espontani, viu, àgil

spontánní, živý, svižný,

artificiós, pompós

vyumělkovaný, pompézní,

barroc, redundant, confús, recarregat,

barokní, redundantní, zmatečný, těžký

parc, sobri, moderat

střídmý, střízlivý, umírněný

concís, concret

stručný, konkrétní lexikum,

el lèxic, vocabulari elevat, culte erudit, ric, rebuscat, senzill, fàcil, corrent, vulgar, baix

vznešená, erudovaná, bohatá, strojená, prostá, jednoduchá, běžná, vulgární slovní zásoba

el to irònic, burleta, sarcàstic

ironický tón, uštěpačný, sarkastický

es nota certa influència de...

je patrný vliv ...

el clixé, el tòpic

klišé, téma

la lectura

četba

es llegeix bé, es llegeix malament

dobře se čte, čte se špatně

gaudir (de/amb) la lectura

požitek z četby

tenir una lectura agradable

příjemně si počíst

no avançar en la lectura

čtení drhne

enganxar

zaujmout

l’argument lent, tediós

těžkopádný argument, nudný

l’emmirallament, la visió, l’objectiu

odraz, vize, cíl

realista x subjectiu

realistický x subjektivní

desfigurat, dissimulat, deformat

znetvořený, skrytý, zkreslený

la crítica sagaç, intel·ligent, sense fonament, sense arguments

bystrá, inteligentní, nepodložená kritika, bez argumentů

el crític, conegut, consagrat

kritik, známý, uznávaný

coneixedor en la matèria

oboru znalý

els llibres

knihy

la guia, el manual, el llibre de text

průvodce, manuál, učebnice

el compendi, l’antologia, la selecció

výbor, antologie, výběr

la literatura, el llibre de consulta

literatura, příručka

el diccionari, l’enciclopèdia

slovník, encyklopedie

l’atles, el material gràfic

atlas, grafický materiál

el llibre de butxaca

kapesní vydání

l’edició econòmica, de luxe

levné vydání, luxusní vydání

l’edició enquadernada amb tapes dures

pevná vazba

la tapa, el llom

obal, hřbet

la portada, la solapa

přední strana, vnitřní část přebalu

enquadernat en pell

vázané v kůži

la fulla

list

el paper

papír

la bíblia

Bible

el paper de qualitat, el paper cuixé

kvalitní papír, křídový papír

la introducció, la dedicatòria

úvod, věnování

el prefaci, el pròleg, l’índex, el contingut, l’apèndix

předmluva, obsah, příloha

l’epíleg

epilog

la biblioteca

knihovna

el fitxer/ l’arxiu/l’arxivador

složka /spis/ kartotéka

el catàleg

katalog

arxivar, registrar, catalogar, signar

archivovat, zaznamenávat, katalogizovat, signovat

la fitxa, la signatura, el registre

karta, signatura, záznam

l’entrada per autor, títol, tema

dle autora, názvu, tématu

el fons (bibliogràfic)

fond (bibliografický)

la sala (de lectura, d’estudi)

čítárna, studovna

l’armari, la prestatgeria

skříň, poličky

el carnet de la biblioteca

čtenářský průkaz

agafar en préstec un llibre a la biblioteca

vypůjčit si v knihovně knihu

emplenar la fitxa de préstec

vyplnit výpůjčku

prorrogar el préstec, renovar un llibre

prodloužit výpůjčku

excedir la data de devolució

překročit termín výpůjčky

centrar-se en/concentrar-se en una idea

zdůraznit / soustředit se na myšlenku

Premis literaris en català (s’indiquen només alguns)

Katalánské literární ceny (uvedeny jsou pouze některé)

Premis de narrativa, novel·la i prosa Ceny za prózu

Prudenci Bertrana

Cena Prudenceho Bertrany

Joanot Martorell

Cena Joanota Martorella

Josep Pla

Cena Josepa Pla

Sant Jordi

Cena Sant Jordi

Ramon Llull

Cena Ramona Llulla

Mercè Rodoreda

Cena Mercè Rodoredy

Premis de poesia

Ceny za poezii

Ausiàs March

Cena Ausiase Marcha

Joan Alcover

Cena Joana Alcovera

Màrius Torres

Cena Màriuse Torrese

Carles Riba

Cena Carlese Riby

Jocs Florals de Barcelona

Barcelonské Květinové hry

Premis d’assaig

Ceny za esej

Joan Fuster

Cena Joana Fustera

Joan Maragall

Cena Joana Maragalla

Rovira i Virgili Cena

Roviry i Virgiliho

Altres premis

Další ceny

Llibreter

Cena knihkupce

Vidal Alcover de traducció

Cena Vidala Alcovera za překlad

Premi d’Honor de les Lletres Catalanes

Čestná cena za katalánskou literaturu

Premi Maria Àngels Anglada

Cena Marie Àngels Anglady

Frases fetes:

Venir amb històries/romanços

Ser contes de la vora del foc

Parlar com un llibre

Deixar els llibres

Text 1

Sovint m’han preguntat per què escric. Al principi contestava amb evasives, perquè ni jo ho sabia, o, si de cas, tenia la temptació d’etzibar un discurs més o menys solemnial sobre el fet literari. Ara, quan m’ho pregunten, em quedo amb les evasives però, al mateix temps, amb alguns elements de clarificació personal, perquè arriba un moment que m’adono que l’escriptura és, per a mi, un acte necessari de la mateixa manera que fa temps que ho és la lectura. Una cosa sí que la tinc clara: he arribat a l’escriptura a través de la lectura. Com a lector, obrir un llibre es converteix en l’acceptació de la invitació que en fa l’autor a entrar en el món de les seves reflexions i dels seus plantejaments estilístics. De la mateixa manera, escriure, per a mi, és la possibilitat de posar en ordre la meva vida interior i abocar, amb l’ajut de la gran metàfora que és la literatura, allò que penso, que m’amoïna, que temo, que espero, que m’alegra o m’entristeix. Amb un gran avantatge afegit: el mitjà que faig servir, el llenguatge, em permet un plantejament estètic que em plau cada vegada més. Els fonemes, els mots, les frases, els paràgrafs, són materials palpitants, vius, que s’encadenen i adquireixen ritme i cadència propis i que, aquest és el miracle, adquireixen significat per ells mateixos.

Periòdicament a totes les literatures, s’enceten polèmiques sobre el nivell de qualitat literària del moment. I de manera fatal, s’estableixen dues posicions polaritzades: la dels que defensen que anem abocats al fracàs perquè tota la producció del moment és irrellevant, i la dels que consideren que no hi ha per tant i, fins i tot, esgrimeixen obres i noms concrets per evidenciar que hi ha qualitat. Més d’una vegada m’han invitat a participar activament en aquestes polèmiques però, encara que les considero útils (tota revisió és bona), també les considero estèrils per raons de caire personal que m’impedeixen introduir-m’hi. En parlo ara perquè tenen molt a veure amb la meva manera d’entendre la praxi literària.

Per a mi escriure és dubtar. Jo no em considero en possessió de cap veritat. Si de cas, en possessió d’opinions. Però en una polèmica, les posicions se simplifiquen i arriben a adquirir categoria de dogma. Això, personalment, em molesta. No crec que sigui just comparar corpus literaris que s’estan fent, que s’estan construint, amb corpus literaris acabats, païts i resituats en el seu context històric amb la facilitat que dóna el pas del temps per “recordar” només els punts àlgids de tota aquesta producció que ha acomplert el seu cicle i que ha estat ja analitzada pels estudiosos. Per altra banda, tampoc no estic satisfet amb gran part de la producció literària actual tot i que reconec que està més exposada a l’anàlisi a partir només de gustos personals dels consumidors. A més, l’èxit o el desastre de vendes pot influir en les valoracions, cosa que no passa quan ens referim a un llibre publicat fa seixanta anys. [...] També s’esdevé que, en una polèmica d’aquest caire, es polemitza molt a partir dels gustos personals del polemista. Atesa aquesta experiència, comprenc molt bé que allò que escric agradi a uns, desagradi a uns altres i deixi indiferents a uns tercers. És lògic. Però com els escriptors (els creadors, en general) tenim la cua de palla, desenfoquem les coses i ens és dificilíssim destriar les raons objectives de les manies personals, de les estratègies editorials, dels maudarinismes individuals o dels gustos del moment. És molt difícil ser objectiu. Per mi, ho deia abans, escriure és dubtar. És exposar les pròpies vacil·lacions i esperances; és una manera de viure. Crec que el temps anirà fent el seu sedàs i mentrestant em limito a trobar temps (personal) per enfrontar-me amb el full en blanc o a mig escriure, que és el que de debò m’apassiona.

Jaume Cabré. Qui sóc i per què escric (fragment). In: http://lletra.uoc.edu/ca/autor/jaume-cabre/detall. Zhlédnuto: 13. 10. 2014

Activitats:

– Quin tipus de literatura t’agrada més llegir?

– Quin és el teu llibre preferit? Per què?

– Tens algun lloc preferit per a la lectura?

– Quina és l’època de l’any quan més llegeixes?

– Recordes el temps en què vas a aprendre a llegir i escriure? Qui i com te’n va ensenyar?

– Explica quina novel·la has llegit d’una tirada o quina t’ha costat molt d’acabar.

– Compres molts llibres o fas un ús freqüent de les biblioteques?

– Compres llibres per la portada?

– Et deixes recomanar llibres? Quin criteri fas servir per triar les teves lectures?

– Tens algun llibre signat per l’autor?

– Tens costum d’escriure algun diari personal? Escrius alguna vegada poemes, contes, històries, reflexions personals...?

– Creus que podries ser escriptor/a? Per què sí/no?

– Què aconsellaries a un nen o a una nena que et digués que de gran voldria ser escriptor o escriptora?

11. Els esports

practicar esports

sportovat

el camp d’esports

hřiště

l’àrbitre

rozhodčí

el número de sortida

startovní číslo

els esports de pilota

míčové hry

fer gimnàstica – fer exercicis

cvičit

el gimnàs

tělocvična

desenvolupar les aptituds físiques

rozvíjet svoje tělesné schopnosti

l’educació física

tělesná výchova

encetar el peu

zranit si nohu

dislocar-se la cama

vymknout si nohu

el massatgista

masér

atendre un corredor

ošetřovat závodníka

l’entrenador – el míster (futbol)

trenér

entrenar

trénovat

la lesió

zranění

recuperar-se després d’una lesió

zotavovat se po zranění

l’entrenament

trénink

cal molt d’entrenament

je třeba hodně tréninku

1. Esports d’estiu

letní sporty

a) els esports aquàtics

vodní sporty

la natació

plavání

el nedador

plavec

els estils de natació

plavecké styly

nedar braça

plavat prsa

esquena

plavat znak

crol

plavat kraul

papallona

plavat motýlka

estiu lliure

plavat volný způsob

la piscina (coberta)

bazén (krytý)

els banys públics

veřejné lázně

la cabina (per mudar-se)

(převlékací) kabiny

la competició de natació

plavecká soutěž

el curset de natació

plavecký kurz

l’aprenent de natació

plavecký žák

el cinturó de suros

korkový pás

el salvavides

záchranné kolo

el coixí flotador per a principiants

plovoucí polštářek pro začátečníky

l’aprenentatge en sec

nácvik na souši, na suchu

el salt de trampolí

skok z prkna

saltar a peus junts

skočit po nohách

llençar-si de cap

skočit po hlavě

el rem

veslování; veslo

remar

veslovat

l’esquif

skif

l’esquifista

skifař

el parell de rems

dvojskif

les regates de vuit rems

závody osmiveslic

el remer

veslař

de quatre rems amb timoner

závody čtyřky s kormidelníkem

la llanxa

pramice

les eliminacions

rozjížďky; rozplavby; rozběhy

el piragüisme

kanoistika

la canoa – la piragua

kánoe

la pala – el rem de pala

pádlo

la pesca

rybářství

pesca esportiva amb esquer

sportovní rybářství na udici

amb xarxa

do sítě

la pesca en aigua dolça

chytání ryb ve sladké vodě

el pescador

rybář

la canya de pescar

rybářský prut

el busseig

potápění

el bussejador

potápěč

la vela

jachting; plachta

el waterpolo

vodní pólo

el ciclisme

cyklistika

el velòdrom

cyklistický stadion

la carrera ciclista – la volta ciclista

cyklistický závod

recórrer 100 kilòmetres

ujet 100 kilometrů

la contrarellotge

časovka

l’etapa

etapa

l’ascens a

výstup na

la bicicleta

kolo

el tricicle

trojkolka

el tàndem

dvojkolo

les parts de la bicicleta

části kola

el selló

sedátko

el manillar

řidítka

el fre davanter

přední brzda

el fre del darrera

zadní brzda

el parafang

blatník

la maneta del canvi

páčka přehazovačky

la roda davantera

přední kolo

la roda del darrera

zadní kolo

la llanda

ráfek, obruč

el neumàtic

plášť

el pedal

šlapátko, pedál

la cadena

řetěz

el pilot reflector

odrazka

la bomba

pumpička

la vàlvula

ventilek

anar amb bicicleta

jezdit na kole

l’atletisme

atletika

la competició

závod

el competidor

závodník

la carrera

běh

competir

závodit

la línia de sortida

startovní čára

la meta

cíl

la línia de meta

cílová čára

la pista de carreres

běžecká dráha

el corredor

běžec

la marató

maratonský běh

la cinta d’arribada

cílová páska

el velocista

sprintér

el maratonià

maratonec

la cursa de curta distància

běh na krátkých tratích

de llarga distancia

na dlouhých tratích

dels 100 metres llisos

hladký běh na 100 metrů

de tanques

překážko výběh

80 metres tanques

překážkový běh na 80 m

de camp a través, cros

přespolní běh

de relleus

štafetový běh

de resistència

vytrvalostní běh

el llançament de javelina

hod oštěpem

de disc

hod diskem

de pes

vrh koulí

de martell

vrh kladivem

el cercle de llançament

vrhařský kruh

el salt d’alçada

skok rysoký

de llargada

skok daleký

de perxa

skok o tyči

el llistó

tyčka, laťka

el triple salt

trojskok

la marxa

chůze

el decatló

desetiboj

el pentatló

pětiboj

el llançador de javelina

oštěpař

el llançador de disc

diskař

el llançador de pes

koulař

el llançador de martell

kladivář

el saltador

skokan

el marxador

chodec

el decatleta

desetibojař

el pentatleta

pětibojař

altres esports d’estiu

další letní sporty

el paracaigudisme

parašutismus

el paracaigudes

padák

el paracaigudista

parašutista

l’alpinisme, l’escalada

horolezectví

l’alpinista, l’escalador

horolezec

escalar muntanyes

zlézat hory

assegurar-se

jistit se

la corda

lano

el mosquetó

skoba

l’hípica – l’equitació

jízda na koni

muntar a cavall

jezdit na koni

la sella (de muntar)

sedlo

la brida

uzda

la regna

otěž, oprať

la tanca

překážka

el mur

zeď (dostih. překážka)

la bardissa

plot (dostih. překážka)

el fossat d’aigua

vodní příkop

la cursa de cavalls

koňský dostih

la cavallerissa

stáj

el joquei

iokej

la tribuna (coberta)

(krytá) tribuna

deixar anar corda

povolit lano

l’estrep

třmen

la brida

uzda

el fuet

bičík

esquivar un obstacle

zdolat překážku (v dostihu)

les barres paral·leles

s klády (dostih. překážka)

la bardissa i les barres

živý plot s kládami (kombin. přek.)

la pista de curses

dostihová dráha

el genet

jezdec na koni

el tir amb arc

lukostřelba

l’arc

luk

la corda

tětiva

la fletxa

šíp

la diana

terč, cíl

el tennis

tenis

la xarxa de tennis

tenisová sít

la pista de tennis

tenisový kurt

el jutge de cadira

hlavní rozhodčí

l’aplegapilotes

el tenista

tenista

la raqueta de tenis

tenisová raketa

el golf

el pal de golf

golfová hůl

el forat

důlek

el jugador de golf

hráč golfu

els esports d’equip

kolektivní sporty

l’handbol

házená

el jugador d’handbol

házenkář

la pilota

míč

la porteria

branka (brankový prostor)

el porter

brankář

el gol

branka, gól

l’autogol

vlastní branka

rebre un gol

dostat gól

marcar – fer un gol

dát branku

el bàsquet

košíková

el basquetbolista

košikář

la cistella

koš

fer una cistella

dát koš

el voleibol

volejbal

el jugador de voleibol

voilejbalista

la xarxa de voleibol

volejbalová síť

bloquejar

blokovat

el futbol

fotbal

la Primera Divisió

první liga

el futbolista

fotbalový hrač

primer temps/primera part del partit

první poločas zápasu

guanyar/perdre/empatar el partit

vyhrát/prohrát/remizovat zápas

guanyar per 5 a 2

vyhrát 5 : 2

vèncer en el temps de descompte

vyhrát v nast. čase

l’àrbitre

rozhodčí

insultar l’àrbitre

inzultovat rozhodčího

el beisbol

beisbol

2. Esports d’hivern

Zimní sporty

l’ esquí

lyžování; lyže

esquiar

lyžovat

l’eslàlom

slalom

el descens

sjezd

la fixació

vázání

el bastó d’esquí

lyžařská hůl

l’esquerda

prasklina

l’esquiador

lyžař

l’eslàlom gegant

obří slalom

la pista d’esquí

sjezdovka

l’esquí de fons

běh na lyžích

els esquís de fons

běžky

els salts d’esquí

skoky na lyžích

el salt de trampolí

skokanský můstek

el telecadira

sedačková lanovka

el remuntador

lyžařský vlek

el refugi de muntanya

horská chata

anar amb trineu

sáňkování

el pendent

svah

la pista de neu (per a trineus)

sáňkařská dráha

l’hoquei sobre gel

lední hokej

el jugador d’hoquei

hokejista

l’estic

hokejka

els patins

brusle

el casc

přilba

la genollera

chránič kolena

la colzera

chránič lokte

el patinatge

bruslení

el patinatge artístic

krasobruslení

de velocitat

rychlobruslení

el patinador (de velocitat)

(rychlo)bruslař

les figures artístiques

krasobruslařské figury

la pirueta

pirueta

la parella de patinadors

sportovní dvojice

la gimnàstica

gymnastika

el/la gimnasta

gymnasta

la gimnàstica artística

umělecká gymnastika

els exercicis en els aparells

cvičení na nářadí

els aparells de gimnàstica

tělocvičné nářadí, náčiní

l’espatllera

žebřiny

les anelles

kruhy

el plint

švédská bedna

el trampolí

odrazový můstek

el cavall de salts

kůň

el cavall amb arcs

kůň s madly

el matalàs dur

tvrdá, nízká žíněnka

tou

měkká, vysoká žíněnka (např. pro skok vysoký)

la barra fixa

hrazda

les (barres) paral·leles

bradla (obě žerdi jsou ve stejné výšce)

les (barres) asimètriques

bradla (jedna žerď je výš než druhá)

la barra d’equilibris

kladina

el terra

koberec pro sportovní gymnastiku

la maça

kužel

la corda

švihadlo

la cinta

stuha

el mallot

dres

les sabatilles de gimnàstica

cvičky

la boxa

box

boxejar

boxovat

el boxejador

boixer

el ring

ring

les cordes

provazy

el sac de sorra

boxerský pytel

els guants de boxa

boxerské rukavice

penjar els guants

pověsit rukavice na hřebík, zanechat boxu

tombar l’adversari

srazit protivníka

noquejar, deixar fora de combat

knokautovat

comptar els segons al vençut

odpočítávat poraženého

el gong

gong

l’esgrima

šerm

la sala d’esgrima

šermovna, šermírna

el tirador

šermíř

la careta

kukla

el floret

fleret

l’espasa

kord

el sable

šavle

l’halterofília

vzpíráni

aixecar

vzpírat, vzepřít

l’aixecador

vzpěrač

el pes

činka

l’arrencada

vzpíráni trhem, trh

altres esports

jiné sporty

el karate

karate

el judo

judo

la lluita lliure

zápas

la lluita grecoromana

řeckořímský zápas

el lluitador

zápasník

el tatami

žíněnka, koberec pro zápas

competicions esportives

classificar-se

postoupit

quedar eliminat

nepostoupit

eliminar

vyřadit

el campionat internacional

mezinárodní mistrovství

nacional

národní m.

mundial

m. světa

de futbol

fotbalové m.

pujar al podi

vystoupit na stupeň vítězů

el campió, la campiona

mistr, mystryně

el quatre vegades campió

čtyřnásobný mistr

la medalla d’or

zlatá medaile

de plata

stříbrná m.

de bronze

bronzová m.

guanyar una medalla

získat medaili

hissar la bandera

vztyčit vlajku

els Jocs Olímpics

Olympijské hry

lliurar els premis

předávat ceny

la Copa Davis de tennis

tenisový Davis Cup

la Copa Mundial de Futbol

Světový pohár ve fotbale

el Campionat Mundial d’hoquei

Mistrovství světa v hokeii

Frases fetes:

Nedar i guardar la roba

Nedar entre dues aigües

No tocar pilota

Text 1:

El Barça sentencia l’Atlètic de Madrid per la via ràpida (5-0)

Els de Guardiola sentencien el partit en el primer temps amb dos gols de Villa i Messi i un en pròpia porta de Miranda. En la segona part, Messi ha tancat el marcador amb dos gols més, aconseguint un nou ‘hat trick’

El Barça segueix sense cedir ni un sol punt al Camp Nou a la Lliga. Aquest dissabte a la nit ha tornat a imposar-se, aquest cop a l’Atlètic de Madrid i d’una manera relativament còmoda. Jugant com saben, els de Guardiola han superat els matalassers, han marcat quatre gols al porter menys golejat de la Lliga, Courtois, i han anul·lat un dels davanters de moda d’aquesta temporada: Falcao.

El partit ha començat de la millor manera pel Barça. Al minut 9, Villa ha aconseguit el primer gol després d’una gran passada de Xavi. El davanter asturià, després de retallar un defensa, ha superat Courtois amb un xut potentíssim. El migcampista de Terrassa, al minut 12, ha tornat a fer una altra passada de les seves, aquest cop cap a Pedro, però el davanter canari no ha pogut definir.

Els de Guardiola han seguit pressionant la porteria rival, desplegant el seu joc de toc, i així, després d’una nova gran passada de Xavi, Pedro ha rebut la pilota i li ha deixat a Messi, que ha intentat superar el porter. Aquest ha pogut rebutjar la pilota, però el rebot ha anat a parar a peus de Miranda, que ha introduït la pilota al fons de la xarxa (15’). Tot just deu minuts més tard, el Barça ha fet el tercer. Messi ha fet una genialitat de les seves i ha marcat després de deixar enrere dos defenses amb un deliciós retall.

Amb els canvis de l’Atlètic de Madrid, el conjunt madrileny ha millorat i ha aconseguit arribar a la porteria de Valdés, tot i que sense encert, ja que la centrada s’ha passejat per davant de la porteria. Però amb el rival estirant les línies, el Barça també ha tingut les seves opcions. Villa, després de rebre una passada interior al punt de penal, ha vist com el porter aturava el seu xut.

Messi ha tornat a aparèixer en la segona meitat per arrodonir el resultat. El davanter argentí s’ha tornat a inventar un altre gran gol per tornar a superar Courtois (77’). I encara hi ha hagut més. En el temps afegit, després d’un teva meva amb Villa, Messi ha controlat dins de l’àrea i ha tornat a marcar, aconseguint un nou hat trick.

Núria Garcia. El Barça sentencia l’Atlètic de Madrid per la via rápida (5-0). In: http://www.ara.cat/esports/barca/Barca-Atletic_de_Madrid-futbol_0_560344110.html. Datum uveřejnění: 24.09.2011

Activitat:

Troba les metàfores i paraules específiques de l’àmbit del futbol i compara-les amb una crònica de futbol d’un diari txec.

Text 2

Sabies que l’hivern ens permet una gran varietat d’esports?

Tot i que enguany la neu ha trigat una mica més a arribar que anys enrere, un cop la tenim aquí ja podem agafar l’equip i enfilar camí per practicar algun dels nombrosos esports d’hivern que ofereix el nostre país. Què us sembla si explorem diverses disciplines que competeixen amb el ja popularíssim esquí?

Anar a la muntanya, comprar un forfet i passar-se el dia fent descensos per les pistes, ja sigui amb uns esquís o bé amb una taula de neu ja fa dies que no és pas la única opció que tenen els enamorats de la muntanya i l’esport en totes les seves variants. I és que l’hivern permet practicar una colla d’activitats que cada dia guanya més adeptes.

L’alpinisme en general gaudeix d’un molt bon estat de salut gràcies a la popularització de la muntanya i els recursos necessaris que cada cop més estan a disposició de la majoria d’usuaris. Les excursions amb raquetes de neu estan a l’abast de qualsevol persona amb un mínim de condicions físiques. Els descensos en trineu cada dia estiren més i més gent, en qualsevol de les seves varietats: ja sigui el popular ‘skeleton’, o bé els no tan coneguts ‘bobsleight’ o ‘luge’, ambdues pràctiques olímpiques. Si volem una mica menys d’emoció i risc ens podem deixar portar per uns trineus estirats per gossos, pràctica coneguda com a múixing que coneixen bé els participants en les edicions de Pirena, una cursa de trineus que cada any recorre els Pirineus.

Aquells i aquelles que tinguin una certa vocació artística sempre poden perfeccionar la tècnica en patinatge artístic sobre gel, tot i que n’hi haurà d’altres que optaran pel patinatge de velocitat, així com aquells que s’estimaran més un bon partit de hockei sobre gel.

Un altre esport de grup que cada dia guanya popularitat és el ‘curling’: es practica en una pista de gel i és molt similar a la petanca. Exigeix molta precisió als participants ja que cal acostar-se el màxim possible a una diana amb el llançament d’unes pedres de granit ben pesades!  Per últim, les persones més agosarades sempre poden iniciar-se en el món més tècnic de l’escalada en gel, diuen que l’espectacle que n’obtens val molt la pena!  Això sí, a l’hora d’anar a la muntanya totes les precaucions són poques i, per descomptat, és imprescindible una assegurança per prevenir accidents.

Pràctiques sense risc

Abans d’emprendre qualsevol activitat física cal equipar-se i preparar-se a consciència! Una sèrie de consells bàsics que mai està de més recordar són:

No baixar per pistes o fer activitats a la neu que estan per sobre de la nostra capacitat i experiència. Fer un mínim d’escalfament quan comencem la jornada.

Cal concertar una assegurança que cobreixi els danys a tercers i els propis durant la pràctica dels esports de neu.

Si fem activitats fora de les pistes senyalitzades cal observar sempre el risc d’allaus.

Un bon equipament ens evitarà ensurts: el casc per protegir-nos de lesions en cas d’impacte,  els protectors de canells per tal de disminuir la possibilitat de fractures de canell, ajustar i fixar adequadament les botes, etc.

Descansar quan comença la sensació de fatiga és vital per evitar mals majors. Una adequada hidratació i alimentació també són bàsiques.

Sempre és bo practicar els diferents esports en companyia d’altres persones; en cas que hi hagi algun problema sempre serà més fàcil demanar ajuda, senyalitzar el lloc accidentat o el que sigui necessari.

Generalitat de Catalunya. Sabies que...l’hivern ens permet una gran varietat d’esports? In: http://jovecat.gencat.cat/ca/detalls/Article/sabiesque_esports_hivern_article. Datum uveřejnění: 04.01.2012

Activitats:

– Practiques esports? Quins?

– Creus que al teu lloc de residència hi ha prou mitjans per a la pràctica del teu esport preferit?

– Practiques algun esport diferent quan ets de vacances?

– Has practicat mai algun esport d’aventura? Quin esport d’aventura no practicaries mai?

– T’agradaria participar als Jocs Olímpics? Per què?

– Has guanyat mai alguna medalla?

– Quins són els esports preferits a la República Txeca? I a Catalunya?

– Coneixes algun esportista català famós?

Bibliografie:

ALCHAZIDU, Athena. Practicando el español. Brno: Masarykova univerzita, 1997, 250 s.

ESTEBAN CALM, Jordi. La xerrada. Converses de nivell bàsic. Licence Creative Commons. Dostupné z: http://www.cal.cat/Backend/Upload/Company/Document/ozgpLIVUA4hiNzQEaifjMA==.pdf. Datum zhlédnutí: 13. 10. 2014

LÓPEZ RIPOLL Silvia et al. Conversar en español B1-B2. Estudios hispànicos. Barcelona: Universitat de Barcelona, 2013, 57 s.

ROSELL Josep, HOMS Lluís. Parlem-ne. Barcelona: Barcanova, 2010, 205 s.

VINTROVÁ Andrea, Conversación española. Brno: Státní jazyková škola Brno, 2003, 141 s.

Cvičení z katalánštiny

David Utrera Domínguez

Vydala Masarykova univerzita v roce 2014

1. vydání, 2014

Sazba a tisk: Grafex – Agency s.r.o., Helceletova 16, 602 00 Brno

ISBN 978-80-210-7439-2

Table of Contents

1. La família/la identitat

Text 1:

Text 2:

2. La casa i la llar

Text 1

Text 2

3. La ciutat, professions i compres

Text 1

Text 2

4. Els aliments

Text 1

Text 2

Text 3

5. El cos humà

Text 1

Text 2

6. La salut i les malalties

Text 1

Text 2

7. La roba i la moda

Text 1

Text 2

8. La natura

Text 1

Text 2

9. El temps

Text 1

Text 2

10. La literatura

Text 1

11. Els esports

Text 1:

Text 2